Пискуха даурська (Ochotona dauurica) — вид гризунів з роду Пискуха (Ochotona) родини пискухових (Ochotonidae).
Пискуха даурська | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Зайцеподібні (Lagomorpha) |
Родина: | Пискухові (Ochotonidae) |
Рід: | Пискуха (Ochotona) |
Вид: | Пискуха даурська (O. dauurica) |
Біноміальна назва | |
Ochotona dauurica (Pallas, 1776) | |
![]() |
Морфологія
Загальна довжина тіла у пискух цього виду становить 18–19,5 см. Хвіст дуже короткий. Довжина ступні — 19–31 мм, ступні задніх лап світлішого кольору. Вуха короткі — від 16 до 25 мм. По краю вуха проходить вузька світла стрічка. Довжина вібрисів від 40 до 55 мм.
Колір літнього хутра буруватий (у різних підвидів різниться від жовтуватого до темнішого палево-сірого). Зимове хутро однотонного сірого кольору. Линяє двічі на рік. Весняне линяння відбувається в період з середини травня по кінець липня; осіння завершується в першу декаду жовтня.
Поширення
Ареал даурської пискухи великий і охоплює Алтай, Бурятію, Туву, Монголію (за винятком гірських лісів і пустель на південь від Монгольського Алтаю), і північний Китай.
Спосіб життя
Даурська пискуха, на відміну від багатьох інших пискух, винятково добре пристосована для постійного життя в норах.
Північна частина ареалу пискухи — це злакові й полинні степи. Тут пискухи риють складні, дуже розгалужені, але неглибокі (до 15 см) нори, що мають від 15 до 20 виходів на поверхню. Живуть колоніями, тримаються парами впродовж року. Внутрішня площа системи нір однієї родини становить від 25 до 36 м². Площа ж території на поверхні, що займає ця родина, може сягати 700 м². Крім основного лабіринту, на цій території є і прості нори з двома-трьома виходами, що слугують укриттям від хижаків. Системи нір часто сполучаються між собою; тварини не агресивні й у колоніях підтримують добросусідські відносини.
Південна частина ареалу пискухи більша за площею, і є напівпустелею. Тут пискухи селяться на низовинних, вологих ділянках з густішою рослинністю. Колонії можуть бути віддаленими одна від одної на значну відстань.
Пискухи уникають людських поселень і сипучих ґрунтів. Можуть зустрічатися на гірських луках на висоті до 3000 м над рівнем моря, однак, на відміну від пискухи Палласа, уникає скельних ділянок.
Як і більшість пискух, даурська пискуха веде денний спосіб життя. Навесні активна весь світловий день, літом і осінню найбільш активна вранці й увечері, в спекотний день майже не вилазячи з нори. Понижена активність пискух спостерігається у вітряні дні.
В зимову сплячку не впадає. В сильні морози не виходить на поверхню, при невеликих морозах і безвітряні ясні дні показується на поверхні, гріючись на сонці.
Тривалість життя близько трьох років. Більшість гине впродовж першого року, стаючи здобиччю різноманітних хижаків.
Харчування
Раціон даурських пискух різноманітний і містить приблизно 60 різних видів трав'янистих рослин, а також гриби, листя і молоді пагони чагарників. Пискуха найбільш полюбляє такі рослини, як , , Cleistogenes, Agropyron, Astragalus, Erysimum, Dracocephalum, .
На зиму даурська пискуха робить запаси, споруджуючи "стоги" зі зрізаної трави діаметром до 50 см і висотою 30–40 см. "Сінозаготівля" починається в липні-серпні.
Розмноження
Розмножуються з квітня по вересень. В рік народжується 2 (рідше 3) виводки по 3-8 дитинчат. Найбільша народжуваність припадає на червень-липень. Вагітність триває 25 днів. Народжують пискухи в спеціальній камері всередині нори. Молоді самки досягають статевої зрілості у віці 21 дня, самці дещо пізніше. Приблизно через місяць після народження молоді пискухи покидають батьківську нору і шукають пару і місце для власної нори.
Збереження
Даурська пискуха доволі численний вид. Її чисельність піддається коливанням. МСОП вважає цей вид таким, що не потребує особливого захисту.
Підвиди даурської пискухи
- Ochotona dauurica bedfordi (Thomas, 1908) — мешкає в провінції Шаньсі (КНР);
- Ochotona dauurica annectens (Miller, 1911) — мешкає в провінції Ганьсу (КНР);
- Ochotona dauurica mursaevi (Bannikov, 1951) — мешкає в монгольських аймаках Дархан-Уул і Уверхангай;
- Ochotona dauurica altaina (Thomas, 1911) — мешкає на Алтаї, в Туві;
- Ochotona dauurica dauurica (Pallas, 1776) — мешкає в південному Сибіру, Забайкаллі, Північно-Західній, Центральній та Східній Монголії;
Примітки
- Маркевич, О. П. Номенклатура // Маркевич О. П., Татарко К. І. Російсько-українсько-латинський зоологічний словник. — Київ : Наук. думка, 1983. — С. 239.
- Smith, A.T.; Johnston, C.H. (2008). Ochotona dauurica. Процитовано 21 вересня 2014.
- Liao, J., Z. Zhang, and N. Liu. "Effects Of Altitudinal Change On The Auditory Bulla In Ochotona Daurica (Mammalia, Lagomorpha)." Journal of zoological systematics and evolutionary research 45.2 (2007): 151-154. Print
- Eshelkin, I, and S.M. Purtov. "Mobility and contact between animals in the Gorno-Altai natural plague nidus." The Soviet journal of ecology Nov/Dec.7 (1976): 556-558. Print.
- Zhong, W., G. Wang, Q. Zhou, X. Wan, and G. Wang. "Effects Of Winter Food Availability On The Abundance Of Daurian Pikas (Ochotona Dauurica) In Inner Mongolian Grasslands." Journal of Arid Environments 72.7 (2008): 1383-1387. Print.
Джерела
- Позвоночные животные России: Пищуха даурская
- Млекопитающие фауны России и сопредельных территорий: Даурская пищуха
- Энциклопедия млекопитающих бывшего СССР. Даурская пищуха
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Piskuha daurska Ochotona dauurica vid grizuniv z rodu Piskuha Ochotona rodini piskuhovih Ochotonidae Piskuha daurska Ohoronnij status Najmenshij rizik MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Zajcepodibni Lagomorpha Rodina Piskuhovi Ochotonidae Rid Piskuha Ochotona Vid Piskuha daurska O dauurica Binomialna nazva Ochotona dauurica Pallas 1776 MorfologiyaZagalna dovzhina tila u piskuh cogo vidu stanovit 18 19 5 sm Hvist duzhe korotkij Dovzhina stupni 19 31 mm stupni zadnih lap svitlishogo koloru Vuha korotki vid 16 do 25 mm Po krayu vuha prohodit vuzka svitla strichka Dovzhina vibrisiv vid 40 do 55 mm Kolir litnogo hutra buruvatij u riznih pidvidiv riznitsya vid zhovtuvatogo do temnishogo palevo sirogo Zimove hutro odnotonnogo sirogo koloru Linyaye dvichi na rik Vesnyane linyannya vidbuvayetsya v period z seredini travnya po kinec lipnya osinnya zavershuyetsya v pershu dekadu zhovtnya PoshirennyaAreal daurskoyi piskuhi velikij i ohoplyuye Altaj Buryatiyu Tuvu Mongoliyu za vinyatkom girskih lisiv i pustel na pivden vid Mongolskogo Altayu i pivnichnij Kitaj Sposib zhittyaDaurska piskuha na vidminu vid bagatoh inshih piskuh vinyatkovo dobre pristosovana dlya postijnogo zhittya v norah Pivnichna chastina arealu piskuhi ce zlakovi j polinni stepi Tut piskuhi riyut skladni duzhe rozgaluzheni ale negliboki do 15 sm nori sho mayut vid 15 do 20 vihodiv na poverhnyu Zhivut koloniyami trimayutsya parami vprodovzh roku Vnutrishnya plosha sistemi nir odniyeyi rodini stanovit vid 25 do 36 m Plosha zh teritoriyi na poverhni sho zajmaye cya rodina mozhe syagati 700 m Krim osnovnogo labirintu na cij teritoriyi ye i prosti nori z dvoma troma vihodami sho sluguyut ukrittyam vid hizhakiv Sistemi nir chasto spoluchayutsya mizh soboyu tvarini ne agresivni j u koloniyah pidtrimuyut dobrosusidski vidnosini Pivdenna chastina arealu piskuhi bilsha za plosheyu i ye napivpusteleyu Tut piskuhi selyatsya na nizovinnih vologih dilyankah z gustishoyu roslinnistyu Koloniyi mozhut buti viddalenimi odna vid odnoyi na znachnu vidstan Piskuhi unikayut lyudskih poselen i sipuchih gruntiv Mozhut zustrichatisya na girskih lukah na visoti do 3000 m nad rivnem morya odnak na vidminu vid piskuhi Pallasa unikaye skelnih dilyanok Yak i bilshist piskuh daurska piskuha vede dennij sposib zhittya Navesni aktivna ves svitlovij den litom i osinnyu najbilsh aktivna vranci j uvecheri v spekotnij den majzhe ne vilazyachi z nori Ponizhena aktivnist piskuh sposterigayetsya u vitryani dni V zimovu splyachku ne vpadaye V silni morozi ne vihodit na poverhnyu pri nevelikih morozah i bezvitryani yasni dni pokazuyetsya na poverhni griyuchis na sonci Trivalist zhittya blizko troh rokiv Bilshist gine vprodovzh pershogo roku stayuchi zdobichchyu riznomanitnih hizhakiv HarchuvannyaRacion daurskih piskuh riznomanitnij i mistit priblizno 60 riznih vidiv trav yanistih roslin a takozh gribi listya i molodi pagoni chagarnikiv Piskuha najbilsh polyublyaye taki roslini yak Cleistogenes Agropyron Astragalus Erysimum Dracocephalum Na zimu daurska piskuha robit zapasi sporudzhuyuchi stogi zi zrizanoyi travi diametrom do 50 sm i visotoyu 30 40 sm Sinozagotivlya pochinayetsya v lipni serpni RozmnozhennyaRozmnozhuyutsya z kvitnya po veresen V rik narodzhuyetsya 2 ridshe 3 vivodki po 3 8 ditinchat Najbilsha narodzhuvanist pripadaye na cherven lipen Vagitnist trivaye 25 dniv Narodzhuyut piskuhi v specialnij kameri vseredini nori Molodi samki dosyagayut statevoyi zrilosti u vici 21 dnya samci desho piznishe Priblizno cherez misyac pislya narodzhennya molodi piskuhi pokidayut batkivsku noru i shukayut paru i misce dlya vlasnoyi nori ZberezhennyaDaurska piskuha dovoli chislennij vid Yiyi chiselnist piddayetsya kolivannyam MSOP vvazhaye cej vid takim sho ne potrebuye osoblivogo zahistu Pidvidi daurskoyi piskuhiOchotona dauurica bedfordi Thomas 1908 meshkaye v provinciyi Shansi KNR Ochotona dauurica annectens Miller 1911 meshkaye v provinciyi Gansu KNR Ochotona dauurica mursaevi Bannikov 1951 meshkaye v mongolskih ajmakah Darhan Uul i Uverhangaj Ochotona dauurica altaina Thomas 1911 meshkaye na Altayi v Tuvi Ochotona dauurica dauurica Pallas 1776 meshkaye v pivdennomu Sibiru Zabajkalli Pivnichno Zahidnij Centralnij ta Shidnij Mongoliyi PrimitkiMarkevich O P Nomenklatura Markevich O P Tatarko K I Rosijsko ukrayinsko latinskij zoologichnij slovnik Kiyiv Nauk dumka 1983 S 239 Smith A T Johnston C H 2008 Ochotona dauurica Procitovano 21 veresnya 2014 Liao J Z Zhang and N Liu Effects Of Altitudinal Change On The Auditory Bulla In Ochotona Daurica Mammalia Lagomorpha Journal of zoological systematics and evolutionary research 45 2 2007 151 154 Print Eshelkin I and S M Purtov Mobility and contact between animals in the Gorno Altai natural plague nidus The Soviet journal of ecology Nov Dec 7 1976 556 558 Print Zhong W G Wang Q Zhou X Wan and G Wang Effects Of Winter Food Availability On The Abundance Of Daurian Pikas Ochotona Dauurica In Inner Mongolian Grasslands Journal of Arid Environments 72 7 2008 1383 1387 Print DzherelaPozvonochnye zhivotnye Rossii Pishuha daurskaya Mlekopitayushie fauny Rossii i sopredelnyh territorij Daurskaya pishuha Enciklopediya mlekopitayushih byvshego SSSR Daurskaya pishuha