Оле́шківські піски́ — один з найбільших погорблених піщаних масивів Європи, розташований в лівобережній частині пониззя Дніпра (Лівобережжя Нижнього Дніпра), простягається на 158 км від берегів Чорного моря на заході до м. Каховка на сході. До території Олешківських пісків належать сім піщаних горбистих арен, — Каховська, Козачелагерська, Келегейська (Олешківська), Збур'ївська, Іванівська та Кінбурнська, а також Чалбаська (Виноградівська) арена, що сформована за 20 км від заплавної частини долини Дніпра. Загальна площа арен становить 175,1 тис. га. До цього масиву пісків також належать шість міжаренних плоскорівнинних геокомплексів — Дніпрянський, Раденський, Чулаківський, Оджігольський, Копанівський та Кінбурнсько-Іванівський, площа яких становить 44,9 тис. га. Отже, площа Олешківських пісків становить 220 тис. га.
Олешківські піски | ||||
| ||||
Центральна частина піщаної арени навесні | ||||
46°35′00″ пн. ш. 33°03′00″ сх. д. / 46.58333° пн. ш. 33.05000° сх. д.Координати: 46°35′00″ пн. ш. 33°03′00″ сх. д. / 46.58333° пн. ш. 33.05000° сх. д. | ||||
Країна | ||||
Регіон | Херсонська область | |||
Розташування | Херсонський район | |||
Довжина | 150 км | |||
Ширина | до 40 км | |||
Площа | 1612−2100 км² | |||
Клімат | ||||
Середньорічна температура | 10,2 °C | |||
Середня температура січня | −2,4 °C | |||
Середня температура липня | 22,6 °C | |||
Річний рівень опадів | 419 мм | |||
|
цієї статті, ймовірно, має бути переписаний відповідно до Вікіпедії. |
Назву масиву переважно виводять від поняття «Олешшя» — назви поселення часів Київської Русі, зафіксованої на старовинних картах та в історичних матеріалах. Таке поняття пов'язують з поширенням на цій території вільхи, відповідно давньоруська назва «Olüšüje» означає «вільховий ліс». Проте існують й інші версії походження поняття «Олешшя», зокрема й від назв «Алеска», «Ереске». Національним банком України в 2015 році випущено ювілейну монету «Олешківські піски».
На території Олешківських пісків функціонують такі головні природно-заповідні об'єкти: Чорноморський біосферний заповідник НАН України з трьома кластерами — «Солоноозерна Дача», «Волижин ліс», «Іванівська арена», національні природні парки «Білобережжя Святослава» та «Олешківські піски», а також ландшафтний природний парк «Кінбурнська коса».
Олешківські піски часто називають пустелею, але з наукової точки зору це не так. Пустеля — це природна зона, яка в Україні відсутня. Рівнинна частина України знаходиться в зоні мішаних лісів (хвойно-широколистяних), широколистяних лісів, лісостепу, степу. У степовій зоні України виділяють північностепову, середньостепову, південностепову (сухостепову) підзони. Олешківські піски — складова сухостепових інтразональних ландшафтів, це один з найбільших за площею в Європі погорблених піщаних масивів, більшими є лише погорблені піски Північного Прикаспію.
Генезис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTHlWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5sOGxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamd1SlVRd0pUbEZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpDSlVReEpUaEdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRamRmSlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pYeVZFTVNVNE1TNGxSREFsUVRBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0V1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5sOGxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamd1SlVRd0pUbEZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpDSlVReEpUaEdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRamRmSlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pYeVZFTVNVNE1TNGxSREFsUVRBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У питанні генезису Олешківських пісків слід розрізняти дві принципові особливості (А. І. Кривульченко, 2019—2024) — формування геолого-геоморфологічної основи цього регіону, а це наявність давньодельтової області Дніпра, а на її тлі піщаних арен і міжаренних геокомплексів, та факт наявності горбистості регіону з утворенням форм флювіального, еолового, подекуди таласогенного та суфозійно-просадкового генезису.
Історія дослідження геолого-геоморфологічної основи цього регіону є досить давньою, адже це питання почали вирішувати ще з початку 19 ст. Особливості формування Олешківських пісків з позицій флювіального генезису найбільш ґрунтовно були представлені в роботах таких вчених як В. І. Крокос і П. І. Луцький (1925—1929), П. А. Двойченко (1926), П. К. Заморій (1940). На окрему увагу заслуговують монографії І. І. Гордієнка (1969) й Г. І. Горецького (1970). Припущення щодо флювіогляціального формування пісків Олешшя отримало розвиток у багатьох роботах В. Г. Пазинича (2003—2012), у зв'язку з чим автор звертав увагу на існування епізодичних (до 4-10) імпульсивних катастрофічних потоків води Дніпра, — своєрідних «вихлюпів» катастрофічного характеру, якими й були створені ці піски. Дослідник також звертав увагу на їхню молодість (остання потужна фаза — 13-12 тис. р. т.), наявність «бугрів і пасом, що виникли з причини розпаду потоку на окремі рукави…», «відсутність подібності з дельтами інших річок».
У 2019—2024 рр. А. І. Кривульченко, проаналізувавши складну ієрархічно організовану побудову Олешківських пісків, зазначив, що їх утворення відбувалося під переважним впливом флювіальних і флювіогляціальних процесів, як лінійних, так і нелінійних у своїй динаміці. Проявом нелінійних процесів у рельєфі арен Олешківських пісків є паралельні горбисто-пасмові структури, які подекуди сформовані в результаті епізодичних катастрофічних паводків (англ. floodstreams). Самі ж ці пасмові утворення катафлювіального характеру доцільно розглядати як прояв гігантських рифлів (дилювіальних дюн, англ. giant ripples), які часто перекривалися алювіальними відкладами іншого характеру формування пісків. Проявом гігігантських рифлів на території Олешківських пісків є паралельні пасма півдня Кінбурнського півострова, Кардашинського пониззя та локально в межах центральної частини Келегейської арени.
Історія дослідження факторів горбистості регіону здебільшого проаналізована в роботах, присвячених проблемі заліснення пісків. У зв'язку з чим горбистість регіону переважно пов'язувалася з антропогенним фактором, першочергово як наслідок перевипасу худоби, проте з генетичної точки зору факт погорбленості арен Олешківських пісків є значно складнішим, адже загалом у формуванні погорбленого рельєфу Олешшя відігравали такі чинники як флювіальний, еоловий, , суфозійно-просадковий. Роль антропогенного фактору тут є лише трансформуючою і тільки в останні 200—250 років (А. І. Кривульченко, 2019—2024). Піски в пониззі Дніпра існували завжди, але активізація дефляції пісків унаслідок перевипасу, що часто пов'язують з отарами овець барона Фальц-Фейна, є достовірним фактом. В останні приблизно 50 років роль перевипасу в дефляції пісків не є суттєвою, адже головними факторами тут стали безконтрольне утворення автодоріг та раллі-рейди на квадроциклах.
Клімат
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTDA5c1pYTm9hMmwyYzJ0cFgxQnBjMnQ1WDFKaFpHVnVjMnRmVTJGdVpIbGZhR2xzYkhNdWFuQm5Mek13TUhCNExVOXNaWE5vYTJsMmMydHBYMUJwYzJ0NVgxSmhaR1Z1YzJ0ZlUyRnVaSGxmYUdsc2JITXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Мікроклімат помірний з ознаками субсередземноморського. Влітку пісок нагрівається до 70 °C, і гарячі висхідні потоки, що йдуть від пісків, розганяють дощові хмари. Тому дощів тут менше, аніж у Херсоні, що на іншому березі Дніпра. Взимку відносно тепло, сильні морози бувають рідко, зими безсніжні, чи малосніжні, сніговий покрив нетривкий.
Гідрологія та гідрогеологія
Гідрологічною основою території Олешківських пісків є наявність дрібних солоних озер, які здебільшого поширені в Оджігольському та Кінбурнсько-Іванівському міжаренних геокомплексах. Комплексно, дрібні прісні й солоні озера, поширені в межах усіх арен, але найбільший їх прояв існує на території Кінбурнської арени, де зафіксовано 988 озер, їх загальна площа становить майже 2400 га. Головним фактором такої кількості озер є прояв сучасної інгресії вод Чорного моря з відповідним затопленням депресій та поступовим здійманням рівня грунтових вод. Важливою складовою гідрології Олешшя є Кардашинське болото — специфічний геокомплекс, сформований в умовах сухостепової підзони. Група Оджігольських озер, озера Кінбурнської та Чалбаської арен — специфічна риса ландшафтів як усієї території України, так і загалом Європи. Ковалівське ж озеро (сага) Кінбурнського півострова є однозначно унікальним для території Європи, адже в цій улоговині з'єднані в єдине ціле прісні й солоні води північної та південної частин улоговини (за аналогією з озером Балхаш).
Рослинність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBGeWRHVnRhWE5wWVY5aGNtVnVZWEpwWVY5QmMzUmxjbUZqWldGbFgwOXNaWE5vYTJsZlUyRnVaSE5mVld0eVlXbHVaUzVxY0djdk1qVXdjSGd0UVhKMFpXMXBjMmxoWDJGeVpXNWhjbWxoWDBGemRHVnlZV05sWVdWZlQyeGxjMmhyYVY5VFlXNWtjMTlWYTNKaGFXNWxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Рослинність розріджена. Вагому частку у місцевих фітоценозах складають псамофіти та ксерофіти — типові рослини пустель та напівпустель. Ці рослини стійкі до низької родючості ґрунту, вітрів та посухи. Життєвий цикл у деяких побудований так, що рано навесні, коли є яка-не яка волога, вони встигають утворити квіти та плоди, а потім надземна частина відмирає, а насіння чекають кращих часів. Серед місцевих рослин є чимало таких, які при порівняно невеликій зеленій біомасі мають потужну кореневу систему. Вона забезпечує глибинною водою та дозволяє протистояти дії вітрів та ерозії ґрунтів.
Лісорозведення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDBKMWNtdDFkSE5yWlY5R2IzSmxjM1J5ZVY5SmJtWnZjbTFmYzJsbmJpNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRblZ5YTNWMGMydGxYMFp2Y21WemRISjVYMGx1Wm05eWJWOXphV2R1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Стримують пустелю штучно насаджені щільні соснові ліси. Часто трапляються масштабні пожежі, оскільки ліс легко загоряється влітку через погодні умови. Дослідні роботи із закріплення пісків були розпочаті наприкінці XVIII століття, але масштабного характеру набули у 1830–1840 роках у зв'язку з активною діяльністю щодо лісорозведення міністра фінансів графа Канкріна та утворенням . Період генерального межування та наділення селян землею (1859–1890 роки) став катастрофою для лісів, площа пісків значно збільшилася. Відновлення лісу було продовжене тільки починаючи з 1920-х років. У 1953—1971 роках великі масиви лісу, а також сади та виноградники були посаджені під керівництвом В. М. Виноградова, який у 1968 році отримав звання Заслуженого лісовода УРСР. Зараз піски зупинено по краях величезними штучними лісовими масивами, загальна площа яких становить близько 100 тис. гектарів, які є найбільшим штучним лісом у світі.
Питання лісової політики розглядали в статті «Історія виникнення Нижньодніпровських пісків та лісорозведення на них» автори Шевчук В. В., Сірик Н. М., Сірик А. А. У науковій статті «До 185-річчя з початку заліснення Нижньодніпровських піщаних арен» автори Глод О. І., Тимощук І. В., досліджували лісистість Нижньодніпровських пісків. Тимощук І. В. у науковій публікації розглядав проблему зменшення площ лісів на Нижньодніпровських пісках
У регіоні діє Степовий філіал (УкрНДІЛГА), який розв'язує проблеми комплексного використання пісків, а також створення перешкод на шляху розширення пустелі.
Екологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk1TDA5c1pYTm9hMmwyYzJ0cFgxQnBjMnQ1WDFKaFpHVnVjMnRmVTJGdVpITmZSSEo1WDFCcGJtVXVhbkJuTHpNd01IQjRMVTlzWlhOb2EybDJjMnRwWDFCcGMydDVYMUpoWkdWdWMydGZVMkZ1WkhOZlJISjVYMUJwYm1VdWFuQm4uanBn.jpg)
Основні фактори впливу на екологічну ситуацію в регіоні: зменшення площі лісу. Зменшення площі лісу викликано вирубкою, пожежами, природною загибеллю соснових насаджень, нездатних до самовідтворення та може призвести до розширення піщаного масиву. З іншого боку, неконтрольоване використання піску для будівництва та розміщення сільськогосподарських об'єктів у регіоні призводить до зниження рівня ґрунтових вод та їх забруднення, що може позбавити мешканців регіону якісної питної води та негативно впливає на ліс.
З 2008 року лісові масиви інтенсивно вирубуються, тому що великі площі сильно постраждали від пожеж. Пожежі часто виникають завдяки навмисним підпалам. При пожежах сильно страждають не тільки лісові насадження, але й унікальна фауна цього піщаного масиву.
Раніше в Олешківських пісках знаходився військовий полігон, на якому відпрацьовували бомбардування льотчики з країн Варшавського договору. У зв'язку з цим наукове дослідження регіону було обмежене. Дотепер у пісках знаходиться значна кількість снарядів, що не розірвалися.
Окупація території Олешківських пісків
У зв'язку з агресією Росії щодо України й окупацією Кримського півострова Міністерство оборони України після 2014 р. здійснювало активні військові навчання на колишньому полігоні, що перебував під охороною та у віданні національного природного парку «Олешківські піски». Після повномасштабної агресії всієї території України (24.02.2022 р.) Олешківські піски опинилися в ситуації геоекологічного лиха, що обумовлено наступними головними чинниками — бомбардуванням і мінуванням території, утворенням пожеж лісових масивів, затопленням і підтопленням низинних геокомплексів, що спровоковано руйнуванням Каховської греблі та знищенням Каховського водосховища (повна оцінка здійснюваного російською федерацією екоциду стане можливою після звільнення території України від окупантів).
- Наслідки військових навчань у 2016 році
-
-
-
-
Див. також
Примітки
- А. І. Кривульченко, 2019
- Є. Н. Красєха, 2015
- А. Кривульченко, М. Андаран, 2019; А. Кривульченко, 2024
- А. І. Кривульченко, 2023, 2024
- Соколов, 1884; Костычев, 1888; Махов, 1926; Погребняк, 1960; Соболев, 1960; Гладкий, 1955; Гордієнко, 1969; Шевчук, 2012
- А. І. Кривульченко
- А. І. Кривульченко, 2016
- А. І. Кривульченко, 2019—2024
- . Архів оригіналу за 11 березня 2007. Процитовано 9 лютого 2007.
- До Книги рекордів України внесені 2 нових рекорди: «Найбільший штучно насаджений ліс у світі» та «Найбільший піщаний масив України»
- Шевчук В.В., Сірик Н.М., Сірик А.А. Питання лісової політики розглядали в статті «Історія виникнення Нижньодніпровських пісків та лісорозведення на них» (PDF).
- До 185-річчя з початку заліснення Нижньодніпровських піщаних арен (PDF).
- (рос.) Роман Е. Г. Олешковские пески. Природное образование. [ 25 травня 2015 у Wayback Machine.] — НПП «Олешковские пески», 2012.
- Рябцев М. П. Богатство, которое нужно сохранить [ 2016-03-11 у Wayback Machine.].
- «Олешківські піски» скаржаться на захоплення території військовими — Українська правда, 29 грудня 2015 року.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Олешківські піски |
- Олешківські піски. Мир в часи війни // Український тиждень 19 жовтня 2017
- Олешківські піски — природне диво України та найбільша пустеля Європи (фото).
- .
- Олешківські піски — українська Сахара. ТСН. . 09.09.2013.
- . З фотографіями і супутниковими мапами місцевості.
- «Олешківські піски» скаржаться на захоплення території військовими // УП. 29.12.2015.
- Україна, найбільша пустеля Європи і карта NASA
- Олешківські піски на YouTube // Відеоканал Olena Sharkovska. — 2021 р. — 07.05.2021
- Шевчук В. В., Сірик Н. М., Сірик А. А. Історія виникнення Нижньодніпровських пісків та лісорозведення на них. Таврійський науковий вісник. Серія екологія. Вип.81. С. 357—364.URL: http://www.tnv-agro.ksauniv.ks.ua/archives/81_2012/70.pdf
- Грановська Л. М. Гідрологічні та гідрогеологічні особливості утворення і використання Нижньодніпровських пісків. Науково-практичний журнал. Інститут зрошуваного землеробства Національної академії аграрних наук України. Вип. 3(26). С 40-45. URL: http://www.ecoj.dea.kiev.ua/archives/2019/3/10.pdf
- Кривульченко А. І. Геоморфологія Олешківських пісків. 2024. С. 210 с. (робота рекомендона до друку Інститутом географії НАН України, 10.01.2024).
- Kryvulchenko Anatolii I. Systematics and typology of the relief forms of the Oleshkivski Sands. Journal of Geology, Geography and Geoecology. 2023 / 32 (1). P. 89-99. URL:http://geology-dnu.dp.ua
- Кривульченко А. І. Мікроморфологічні та морфоскопічні параметри піщаних зерен як інтерпретаційна ознака генезису Кінбурнської арени. Український географічний журнал. № 2. 2023. С. 3-12. URL: https://doi.org/10.15407/ugz2023.02.003
- Кривульченко А. І. Олешківські піски як ієрархічно побудована природна система // Вісник Львівського університету. Серія географічна. 2019. Випуск 53. С. 197—209.
- Кривульченко А. І. Кінбурн: ландшафти, сучасний стан та значення. Кропивницький: Центральноукраїнське видавництво, 2016. С. 416 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ole shkivski piski odin z najbilshih pogorblenih pishanih masiviv Yevropi roztashovanij v livoberezhnij chastini ponizzya Dnipra Livoberezhzhya Nizhnogo Dnipra prostyagayetsya na 158 km vid beregiv Chornogo morya na zahodi do m Kahovka na shodi Do teritoriyi Oleshkivskih piskiv nalezhat sim pishanih gorbistih aren Kahovska Kozachelagerska Kelegejska Oleshkivska Zbur yivska Ivanivska ta Kinburnska a takozh Chalbaska Vinogradivska arena sho sformovana za 20 km vid zaplavnoyi chastini dolini Dnipra Zagalna plosha aren stanovit 175 1 tis ga Do cogo masivu piskiv takozh nalezhat shist mizharennih ploskorivninnih geokompleksiv Dnipryanskij Radenskij Chulakivskij Odzhigolskij Kopanivskij ta Kinburnsko Ivanivskij plosha yakih stanovit 44 9 tis ga Otzhe plosha Oleshkivskih piskiv stanovit 220 tis ga Oleshkivski piski Centralna chastina pishanoyi areni navesniCentralna chastina pishanoyi areni navesni 46 35 00 pn sh 33 03 00 sh d 46 58333 pn sh 33 05000 sh d 46 58333 33 05000 Koordinati 46 35 00 pn sh 33 03 00 sh d 46 58333 pn sh 33 05000 sh d 46 58333 33 05000 Krayina Ukrayina RegionHersonska oblast RoztashuvannyaHersonskij rajon Dovzhina150 km Shirinado 40 km Plosha1612 2100 km Klimat Serednorichna temperatura10 2 C Serednya temperatura sichnya 2 4 C Serednya temperatura lipnya22 6 C Richnij riven opadiv419 mm Oleshkivski piski Oleshkivski piski Oleshkivski piski u Vikishovishi Vstupnij rozdil ciyeyi statti jmovirno maye buti perepisanij vidpovidno do standartiv yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu perepisavshi vstup Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Oleshkivski piski znachennya Nazvu masivu perevazhno vivodyat vid ponyattya Oleshshya nazvi poselennya chasiv Kiyivskoyi Rusi zafiksovanoyi na starovinnih kartah ta v istorichnih materialah Take ponyattya pov yazuyut z poshirennyam na cij teritoriyi vilhi vidpovidno davnoruska nazva Olusuje oznachaye vilhovij lis Prote isnuyut j inshi versiyi pohodzhennya ponyattya Oleshshya zokrema j vid nazv Aleska Ereske Nacionalnim bankom Ukrayini v 2015 roci vipusheno yuvilejnu monetu Oleshkivski piski Na teritoriyi Oleshkivskih piskiv funkcionuyut taki golovni prirodno zapovidni ob yekti Chornomorskij biosfernij zapovidnik NAN Ukrayini z troma klasterami Solonoozerna Dacha Volizhin lis Ivanivska arena nacionalni prirodni parki Biloberezhzhya Svyatoslava ta Oleshkivski piski a takozh landshaftnij prirodnij park Kinburnska kosa Oleshkivski piski chasto nazivayut pusteleyu ale z naukovoyi tochki zoru ce ne tak Pustelya ce prirodna zona yaka v Ukrayini vidsutnya Rivninna chastina Ukrayini znahoditsya v zoni mishanih lisiv hvojno shirokolistyanih shirokolistyanih lisiv lisostepu stepu U stepovij zoni Ukrayini vidilyayut pivnichnostepovu serednostepovu pivdennostepovu suhostepovu pidzoni Oleshkivski piski skladova suhostepovih intrazonalnih landshaftiv ce odin z najbilshih za plosheyu v Yevropi pogorblenih pishanih masiviv bilshimi ye lishe pogorbleni piski Pivnichnogo Prikaspiyu GenezisOleshkivski piski Oglyadovij majdanchik z boku sela U pitanni genezisu Oleshkivskih piskiv slid rozriznyati dvi principovi osoblivosti A I Krivulchenko 2019 2024 formuvannya geologo geomorfologichnoyi osnovi cogo regionu a ce nayavnist davnodeltovoyi oblasti Dnipra a na yiyi tli pishanih aren i mizharennih geokompleksiv ta fakt nayavnosti gorbistosti regionu z utvorennyam form flyuvialnogo eolovogo podekudi talasogennogo ta sufozijno prosadkovogo genezisu Istoriya doslidzhennya geologo geomorfologichnoyi osnovi cogo regionu ye dosit davnoyu adzhe ce pitannya pochali virishuvati she z pochatku 19 st Osoblivosti formuvannya Oleshkivskih piskiv z pozicij flyuvialnogo genezisu najbilsh gruntovno buli predstavleni v robotah takih vchenih yak V I Krokos i P I Luckij 1925 1929 P A Dvojchenko 1926 P K Zamorij 1940 Na okremu uvagu zaslugovuyut monografiyi I I Gordiyenka 1969 j G I Goreckogo 1970 Pripushennya shodo flyuvioglyacialnogo formuvannya piskiv Oleshshya otrimalo rozvitok u bagatoh robotah V G Pazinicha 2003 2012 u zv yazku z chim avtor zvertav uvagu na isnuvannya epizodichnih do 4 10 impulsivnih katastrofichnih potokiv vodi Dnipra svoyeridnih vihlyupiv katastrofichnogo harakteru yakimi j buli stvoreni ci piski Doslidnik takozh zvertav uvagu na yihnyu molodist ostannya potuzhna faza 13 12 tis r t nayavnist bugriv i pasom sho vinikli z prichini rozpadu potoku na okremi rukavi vidsutnist podibnosti z deltami inshih richok U 2019 2024 rr A I Krivulchenko proanalizuvavshi skladnu iyerarhichno organizovanu pobudovu Oleshkivskih piskiv zaznachiv sho yih utvorennya vidbuvalosya pid perevazhnim vplivom flyuvialnih i flyuvioglyacialnih procesiv yak linijnih tak i nelinijnih u svoyij dinamici Proyavom nelinijnih procesiv u relyefi aren Oleshkivskih piskiv ye paralelni gorbisto pasmovi strukturi yaki podekudi sformovani v rezultati epizodichnih katastrofichnih pavodkiv angl floodstreams Sami zh ci pasmovi utvorennya kataflyuvialnogo harakteru docilno rozglyadati yak proyav gigantskih rifliv dilyuvialnih dyun angl giant ripples yaki chasto perekrivalisya alyuvialnimi vidkladami inshogo harakteru formuvannya piskiv Proyavom gigigantskih rifliv na teritoriyi Oleshkivskih piskiv ye paralelni pasma pivdnya Kinburnskogo pivostrova Kardashinskogo ponizzya ta lokalno v mezhah centralnoyi chastini Kelegejskoyi areni Istoriya doslidzhennya faktoriv gorbistosti regionu zdebilshogo proanalizovana v robotah prisvyachenih problemi zalisnennya piskiv U zv yazku z chim gorbistist regionu perevazhno pov yazuvalasya z antropogennim faktorom pershochergovo yak naslidok perevipasu hudobi prote z genetichnoyi tochki zoru fakt pogorblenosti aren Oleshkivskih piskiv ye znachno skladnishim adzhe zagalom u formuvanni pogorblenogo relyefu Oleshshya vidigravali taki chinniki yak flyuvialnij eolovij sufozijno prosadkovij Rol antropogennogo faktoru tut ye lishe transformuyuchoyu i tilki v ostanni 200 250 rokiv A I Krivulchenko 2019 2024 Piski v ponizzi Dnipra isnuvali zavzhdi ale aktivizaciya deflyaciyi piskiv unaslidok perevipasu sho chasto pov yazuyut z otarami ovec barona Falc Fejna ye dostovirnim faktom V ostanni priblizno 50 rokiv rol perevipasu v deflyaciyi piskiv ne ye suttyevoyu adzhe golovnimi faktorami tut stali bezkontrolne utvorennya avtodorig ta ralli rejdi na kvadrociklah KlimatU cih pogorblenih piskah poblizu Radenska traplyayutsya pishani buri Mikroklimat pomirnij z oznakami subseredzemnomorskogo Vlitku pisok nagrivayetsya do 70 C i garyachi vishidni potoki sho jdut vid piskiv rozganyayut doshovi hmari Tomu doshiv tut menshe anizh u Hersoni sho na inshomu berezi Dnipra Vzimku vidnosno teplo silni morozi buvayut ridko zimi bezsnizhni chi malosnizhni snigovij pokriv netrivkij Gidrologiya ta gidrogeologiyaGidrologichnoyu osnovoyu teritoriyi Oleshkivskih piskiv ye nayavnist dribnih solonih ozer yaki zdebilshogo poshireni v Odzhigolskomu ta Kinburnsko Ivanivskomu mizharennih geokompleksah Kompleksno dribni prisni j soloni ozera poshireni v mezhah usih aren ale najbilshij yih proyav isnuye na teritoriyi Kinburnskoyi areni de zafiksovano 988 ozer yih zagalna plosha stanovit majzhe 2400 ga Golovnim faktorom takoyi kilkosti ozer ye proyav suchasnoyi ingresiyi vod Chornogo morya z vidpovidnim zatoplennyam depresij ta postupovim zdijmannyam rivnya gruntovih vod Vazhlivoyu skladovoyu gidrologiyi Oleshshya ye Kardashinske boloto specifichnij geokompleks sformovanij v umovah suhostepovoyi pidzoni Grupa Odzhigolskih ozer ozera Kinburnskoyi ta Chalbaskoyi aren specifichna risa landshaftiv yak usiyeyi teritoriyi Ukrayini tak i zagalom Yevropi Kovalivske zh ozero saga Kinburnskogo pivostrova ye odnoznachno unikalnim dlya teritoriyi Yevropi adzhe v cij ulogovini z yednani v yedine cile prisni j soloni vodi pivnichnoyi ta pivdennoyi chastin ulogovini za analogiyeyu z ozerom Balhash RoslinnistStepovij polin Artemisia arenaria Roslinnist rozridzhena Vagomu chastku u miscevih fitocenozah skladayut psamofiti ta kserofiti tipovi roslini pustel ta napivpustel Ci roslini stijki do nizkoyi rodyuchosti gruntu vitriv ta posuhi Zhittyevij cikl u deyakih pobudovanij tak sho rano navesni koli ye yaka ne yaka vologa voni vstigayut utvoriti kviti ta plodi a potim nadzemna chastina vidmiraye a nasinnya chekayut krashih chasiv Sered miscevih roslin ye chimalo takih yaki pri porivnyano nevelikij zelenij biomasi mayut potuzhnu korenevu sistemu Vona zabezpechuye glibinnoyu vodoyu ta dozvolyaye protistoyati diyi vitriv ta eroziyi gruntiv Lisorozvedennya Strimuyut pustelyu shtuchno nasadzheni shilni sosnovi lisi Chasto traplyayutsya masshtabni pozhezhi oskilki lis legko zagoryayetsya vlitku cherez pogodni umovi Doslidni roboti iz zakriplennya piskiv buli rozpochati naprikinci XVIII stolittya ale masshtabnogo harakteru nabuli u 1830 1840 rokah u zv yazku z aktivnoyu diyalnistyu shodo lisorozvedennya ministra finansiv grafa Kankrina ta utvorennyam Period generalnogo mezhuvannya ta nadilennya selyan zemleyu 1859 1890 roki stav katastrofoyu dlya lisiv plosha piskiv znachno zbilshilasya Vidnovlennya lisu bulo prodovzhene tilki pochinayuchi z 1920 h rokiv U 1953 1971 rokah veliki masivi lisu a takozh sadi ta vinogradniki buli posadzheni pid kerivnictvom V M Vinogradova yakij u 1968 roci otrimav zvannya Zasluzhenogo lisovoda URSR Zaraz piski zupineno po krayah velicheznimi shtuchnimi lisovimi masivami zagalna plosha yakih stanovit blizko 100 tis gektariv yaki ye najbilshim shtuchnim lisom u sviti Pitannya lisovoyi politiki rozglyadali v statti Istoriya viniknennya Nizhnodniprovskih piskiv ta lisorozvedennya na nih avtori Shevchuk V V Sirik N M Sirik A A U naukovij statti Do 185 richchya z pochatku zalisnennya Nizhnodniprovskih pishanih aren avtori Glod O I Timoshuk I V doslidzhuvali lisistist Nizhnodniprovskih piskiv Timoshuk I V u naukovij publikaciyi rozglyadav problemu zmenshennya plosh lisiv na Nizhnodniprovskih piskah U regioni diye Stepovij filial UkrNDILGA yakij rozv yazuye problemi kompleksnogo vikoristannya piskiv a takozh stvorennya pereshkod na shlyahu rozshirennya pusteli EkologiyaEkologichnu situaciyu v regioni pogirshuye neminucha prirodna zagibel chastini visadzhenih derev Adzhe rostiti lis u pusteli sogodni tak samo vazhko yak i stolittya tomu Osnovni faktori vplivu na ekologichnu situaciyu v regioni zmenshennya ploshi lisu Zmenshennya ploshi lisu viklikano virubkoyu pozhezhami prirodnoyu zagibellyu sosnovih nasadzhen nezdatnih do samovidtvorennya ta mozhe prizvesti do rozshirennya pishanogo masivu Z inshogo boku nekontrolovane vikoristannya pisku dlya budivnictva ta rozmishennya silskogospodarskih ob yektiv u regioni prizvodit do znizhennya rivnya gruntovih vod ta yih zabrudnennya sho mozhe pozbaviti meshkanciv regionu yakisnoyi pitnoyi vodi ta negativno vplivaye na lis Z 2008 roku lisovi masivi intensivno virubuyutsya tomu sho veliki ploshi silno postrazhdali vid pozhezh Pozhezhi chasto vinikayut zavdyaki navmisnim pidpalam Pri pozhezhah silno strazhdayut ne tilki lisovi nasadzhennya ale j unikalna fauna cogo pishanogo masivu Ranishe v Oleshkivskih piskah znahodivsya vijskovij poligon na yakomu vidpracovuvali bombarduvannya lotchiki z krayin Varshavskogo dogovoru U zv yazku z cim naukove doslidzhennya regionu bulo obmezhene Doteper u piskah znahoditsya znachna kilkist snaryadiv sho ne rozirvalisya Okupaciya teritoriyi Oleshkivskih piskiv U zv yazku z agresiyeyu Rosiyi shodo Ukrayini j okupaciyeyu Krimskogo pivostrova Ministerstvo oboroni Ukrayini pislya 2014 r zdijsnyuvalo aktivni vijskovi navchannya na kolishnomu poligoni sho perebuvav pid ohoronoyu ta u vidanni nacionalnogo prirodnogo parku Oleshkivski piski Pislya povnomasshtabnoyi agresiyi vsiyeyi teritoriyi Ukrayini 24 02 2022 r Oleshkivski piski opinilisya v situaciyi geoekologichnogo liha sho obumovleno nastupnimi golovnimi chinnikami bombarduvannyam i minuvannyam teritoriyi utvorennyam pozhezh lisovih masiviv zatoplennyam i pidtoplennyam nizinnih geokompleksiv sho sprovokovano rujnuvannyam Kahovskoyi grebli ta znishennyam Kahovskogo vodoshovisha povna ocinka zdijsnyuvanogo rosijskoyu federaciyeyu ekocidu stane mozhlivoyu pislya zvilnennya teritoriyi Ukrayini vid okupantiv Naslidki vijskovih navchan u 2016 rociDiv takozhNacionalnij prirodnij park Oleshkivski piski PrimitkiA I Krivulchenko 2019 Ye N Krasyeha 2015 A Krivulchenko M Andaran 2019 A Krivulchenko 2024 A I Krivulchenko 2023 2024 Sokolov 1884 Kostychev 1888 Mahov 1926 Pogrebnyak 1960 Sobolev 1960 Gladkij 1955 Gordiyenko 1969 Shevchuk 2012 A I Krivulchenko A I Krivulchenko 2016 A I Krivulchenko 2019 2024 Arhiv originalu za 11 bereznya 2007 Procitovano 9 lyutogo 2007 Do Knigi rekordiv Ukrayini vneseni 2 novih rekordi Najbilshij shtuchno nasadzhenij lis u sviti ta Najbilshij pishanij masiv Ukrayini Shevchuk V V Sirik N M Sirik A A Pitannya lisovoyi politiki rozglyadali v statti Istoriya viniknennya Nizhnodniprovskih piskiv ta lisorozvedennya na nih PDF Do 185 richchya z pochatku zalisnennya Nizhnodniprovskih pishanih aren PDF ros Roman E G Oleshkovskie peski Prirodnoe obrazovanie 25 travnya 2015 u Wayback Machine NPP Oleshkovskie peski 2012 Ryabcev M P Bogatstvo kotoroe nuzhno sohranit 2016 03 11 u Wayback Machine Oleshkivski piski skarzhatsya na zahoplennya teritoriyi vijskovimi Ukrayinska pravda 29 grudnya 2015 roku PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Oleshkivski piski Oleshkivski piski Mir v chasi vijni Ukrayinskij tizhden 19 zhovtnya 2017 Oleshkivski piski prirodne divo Ukrayini ta najbilsha pustelya Yevropi foto Oleshkivski piski ukrayinska Sahara TSN 1 1 09 09 2013 Z fotografiyami i suputnikovimi mapami miscevosti Oleshkivski piski skarzhatsya na zahoplennya teritoriyi vijskovimi UP 29 12 2015 Ukrayina najbilsha pustelya Yevropi i karta NASA Oleshkivski piski na YouTube Videokanal Olena Sharkovska 2021 r 07 05 2021 Shevchuk V V Sirik N M Sirik A A Istoriya viniknennya Nizhnodniprovskih piskiv ta lisorozvedennya na nih Tavrijskij naukovij visnik Seriya ekologiya Vip 81 S 357 364 URL http www tnv agro ksauniv ks ua archives 81 2012 70 pdf Granovska L M Gidrologichni ta gidrogeologichni osoblivosti utvorennya i vikoristannya Nizhnodniprovskih piskiv Naukovo praktichnij zhurnal Institut zroshuvanogo zemlerobstva Nacionalnoyi akademiyi agrarnih nauk Ukrayini Vip 3 26 S 40 45 URL http www ecoj dea kiev ua archives 2019 3 10 pdf Krivulchenko A I Geomorfologiya Oleshkivskih piskiv 2024 S 210 s robota rekomendona do druku Institutom geografiyi NAN Ukrayini 10 01 2024 Kryvulchenko Anatolii I Systematics and typology of the relief forms of the Oleshkivski Sands Journal of Geology Geography and Geoecology 2023 32 1 P 89 99 URL http geology dnu dp ua Krivulchenko A I Mikromorfologichni ta morfoskopichni parametri pishanih zeren yak interpretacijna oznaka genezisu Kinburnskoyi areni Ukrayinskij geografichnij zhurnal 2 2023 S 3 12 URL https doi org 10 15407 ugz2023 02 003 Krivulchenko A I Oleshkivski piski yak iyerarhichno pobudovana prirodna sistema Visnik Lvivskogo universitetu Seriya geografichna 2019 Vipusk 53 S 197 209 Krivulchenko A I Kinburn landshafti suchasnij stan ta znachennya Kropivnickij Centralnoukrayinske vidavnictvo 2016 S 416 s