Григорій Антонович Нудьга (21 січня 1913, с. Артюхівка — 14 березня 1994, Львів) — український письменник, фольклорист, літературознавець, історик української літератури. Також критик і культуролог. Автор спогадів «Тарасова ялинка» та укладач антології «Пісні та романси українських поетів». В'язень сталінських концтаборів ГУЛАГ.
Григорій Антонович Нудьга | |
---|---|
Народився | 21 січня 1913 село Артюхівка Сумської області |
Помер | 14 березня 1994 (81 рік) Львів |
Поховання | Личаківський цвинтар |
Місце проживання | Київ, Харків, Львів |
Національність | Українець |
Діяльність | письменник |
Alma mater | Харківський університет, Київський університет |
Галузь | Література, фольклористика, історія української літератури |
Заклад | Інститут літератури АН України (Львівське відділення) |
письменник |
Життєпис
Початкову освіту здобув у рідному селі, далі навчався у семирічній трудовій школі сусіднього села Глинська. У шкільні роки підтримував дружні стосунки з родиною кобзарів Сологубів, слухав розповіді про Остапа Вересая. Ключовий вплив на підлітка справив відомий український педагог Григорій Вашкевич — сусід родини Нудьги.
1931 року закінчив Гадяцький педагогічний технікум і почав працювати учителем в Артюхівці. Восени 1933 року утік із села, де комуністи проводили Голодомор — вступив на філологічний факультет Харківського університету, згодом перейшов до Київського, який закінчив у 1938 році.
Кандидатська дисертація «Пісні українських поетів першої половини XIX століття і народні переробки їх» (1956). Член Національної Спілки письменників України, Почесний член НТШ.
Деякий час працював у Полтаві викладачем Педагогічного інституту, звідки 1941 пішов на фронт. Під Харковом потрапив в оточення, опинився у німецькому таборі для військовополонених і в тюрмі. Вирвавшись, поневірявся на окупованій території. 1944 року знову призваний до Червоної армії, але незабаром відкликаний на наукову роботу у Львівське відділення Інституту літератури АН України.
10 травня 1945 року, напередодні захисту кандидатської дисертації, заарештований у Києві. Засуджений військовим трибуналом на 10 років позбавлення волі та на п'ять років обмеження громадянських прав з конфіскацією майна — за стандартним звинуваченням в «антирадянській агітації». Був звільнений наприкінці 1951 без права працювати за професією і проживати в більших містах. Після смерті Сталіна добився зняття судимості й обмеження в правах, 1955 року оселився у Львові, працював у редакції журналу «Жовтень» (нині «Дзвін»).
В інституті з 1957 року молодший науковий співробітник відділу літератури. Незважаючи на офіційну реабілітацію у 1967 році, ім'я вченого з «чорного» списку не виводили. Над ним продовжувалася постійна «опіка» та пов'язані з нею гласні і негласні прояви. Незважаючи на великий творчий доробок і поважний авторитет у науковому світі, Г. Нудьзі так і не вдалося піднятися з посади молодшого наукового співробітника. У 1973 році відправили його на пенсію. Найкоротше про долю цього вченого сказав колись Ростислав Братунь: «Він працював за цілий інститут, а одержував менше за двірника».
На початку 1993 року учений зазнав радості широкого пошанування його з 80-річчям. Але здоров'я і сили покидали його. Трагічно закінчилося висування на Шевченківську премію. Одразу після оприлюднення результатів голосування, коли вкотре знайшли більш достойного та потрібного, вчений втратив дар мови, а за кілька днів (14 березня 1994 року) помер.
Творчість
У галузі літературознавства цінним є його внесок у дослідження жанрів української літератури, початку нової української літератури передшевченківської доби, походження українських пісень.
Уже своїми першими працями Григорій Нудьга заявив про себе як про вдумливого, допитливого дослідника. Такими були, зокрема студія «Пісні літературного походження в українському фольклорі», стаття «Панас Мирний у Полтаві» та деякі інші. Молодого вченого помітили в наукових колах, ним цікавилися Максим Рильський, Філарет Колесса, Михайло Возняк. Саме тому, коли в 1944 він приїхав до Львова на наукову роботу, його зустріли як відому особу.
Коло зацікавлень Г. Нудьги — проблема літературно-фольклорних взаємин, яку з властивою йому ґрунтовністю і системністю намагався простежити на всьому просторі розвитку українського красного письменства — від давнини до сучасності. Розробка цієї теми увінчалась рядом розвідок та фундаментальним збірником «Пісні та романси українських поетів», що вийшов у Києві трьома книжками (1956—1960).
Результати дослідницької роботи Григорія Нудьги відображені в низці укладених ним антологічних видань зі солідними вступними статтями, максимально насиченим довідковим апаратом, бібліографією та коментарями. Це, зокрема, монографії: «Пародія в українській літературі» (Київ, 1961) і «Українська балада» (Київ, 1970), в яких розгортає широкий погляд на ці жанри в українській літературі, простежує їх розвиток в історичному та теоретичному планах.
Підсумки своїх наукових пошуків Григорій Антонович намагався реалізувати у формі не лише розвідок та статей, а й антологій та збірників. Так з'явилися його добротні й зразково підготовлені збірники українських народних дум, чумацьких пісень, української балади й баладних пісень, народної сатири та гумору, пародії — «Українська сатира і гумор», «Думи» (Київ, 1969), «Чумацькі пісні» (Київ, 1969).
Часто, як відгалуження від основних розробок, він публікував маловідомі матеріали та знахідки, наприклад, книгу «Листування запорожців з турецьким султаном». Великого значення набувають праці Григорія Нудьги в галузі культури й освіти — розвідки про навчання українських студентів в університетах Європи XIV—XVIII ст., про існування письма на Русі ще до прийняття кириличної абетки, про перший культурно-етнографічний опис України у книзі польського письменника Я. Ласіцького тощо.
Г. Нудьга з великим піднесенням сприйняв проголошення державної незалежності України. Зрушилася справа з публікацією того, що назбиралося в шухляді. Після збірки статей «Слово і пісня» (Київ, 1985) з'являються одна за одною книжки «Українська пісня в світі» (Київ, 1989), «Не бійся смерті» (Київ, 1990), «Республіка козаків» (Львів, 1991).
Більшість його праць не побачила світ за життя автора. Лише частина виходила у часи хрущовської відлиги та горбачовської перебудови. Після смерті вченого у Львівській організації Спілки письменників України було створено Фонд імені Григорія Нудьги, який займається вивченням його наукової спадщини, а також продовженням його справи — наукового дослідження образності української пісні.
За сприяння Міжнародного фонду «Відродження» у 1997 році фундація його імені видала працю його життя — 2-томну монографію під назвою «Українська дума і пісня у світі» і хотіла представити її на здобуття тієї ж Шевченківської премії, проте їй відмовили, хоча на той час не існувало формальних обмежень щодо книг покійних авторів. На основі багатого фактичного матеріалу, здебільш маловідомого, в ній предметно розповідається про поширення і культурний резонанс пісенних надбань українського народу серед інших народів світу. У книзі Григорія Нудьги є розповідь про зацікавлення українськими піснями і думами вчених, письменників і діячів мистецтва з різних країн, захоплені їх висловлювання на адресу української пісні, її переклади, переспіви на різні мови, використання у творах літератури і музики.
Нещодавно вийшло друком інше ґрунтовне дослідження Григорія Нудьги «Козак, філософ, поет», присвячене автору відомої пісні XVIII століття «Їхав козак за Дунай» Семену Климовському.
Похований на Личаківському цвинтарі у Львові.
Твори
- На літературних шляхах
- Два поети-романтики. Віктор Забіла, Михайло Петренко. Поезії. — K.: Радянський письменник, 1960.
- Пародія в українській літературі (1961)
- Найдавніші записи українських народних пісень (1961)
- Листування запорожців з турецьким султаном (1963)
- Думи: поетичний епос України (1969)
- Чумацькі пісні (1969)
- Українська балада (1970)
- Дума в писаних джерелах 16 — 17 ст. (1970)
- «De Russorum, Moscovitarum et Tartarorum…» (1976)
- Заборонена Ватіканом [книга Я.Ласицького] (1978)
- Слово і пісня (1985)
- Українська пісня в світі: дослідження / Нудьга, Григорій Антонович. — К: Музична Україна, 1989. — 535 с.
- Не бійся смерті (1990)
- Республіка козаків (1991)
- Українська дума і пісня в світі / Г. А. Нудьга ; Ін-т народознав. НАН України. — Л.: [б.в.], 1997. — . Кн. 1. — 421 с., Кн. 2. — 509 с.
- Козак, філософ, поет (2002)
- У колі світової культури. — Львів: ЛНУ ім. І. Франка, 2006. — 440 с.
Вшанування
Вже після смерті Григорія Антоновича у Львові був створений громадський благодійний фонд «Фундація ім. Григорія Нудьги», головним завданням якого — видання доробку вченого, публікація зібраних фольклорних матеріалів, реставрація записів кобзарів, що знаходився на , 17. Наприкінці 2018 року, за рішенням суду, фонд виселили з цього приміщення. Міська влада намагалась виселити Фонд просто на вулицю ще до завершення оплаченого терміну оренди. Тоді у Львові небайдужі львів'яни розпочали пошук приміщення, куди можуть переїхати унікальні архіви Фонду Григорія Нудьги.
Примітки
- Гомер української пісні
- . Архів оригіналу за 1 січня 2019. Процитовано 8 березня 2019.
Джерела
- Григорій Нудьга «Українська дума і пісня у світі»
- Григорій Нудьга. Козак, філософ, поет. — Львів: Інститут українознавства ім. І. Крип'якевича НАН України, 2002. — 112 с.
- Львівська газета, № 18 (№ 372), 2004
- Нудьга Григорій. Біобібліографічний покажчик. — Львів: ВЦ ЛНУ ім. І. Франка, 2007. — 272 с.
Посилання
- Нудьга Григорій Антонович // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Нудьга Григорій Антонович // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 602—603.
- Нудьга Григорій Антонович // Українська музична енциклопедія. Т. 4: [Н – О] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2016. — С. 317.
- Григорій Нудьга: біографія
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Grigorij Antonovich Nudga 21 sichnya 1913 s Artyuhivka 14 bereznya 1994 Lviv ukrayinskij pismennik folklorist literaturoznavec istorik ukrayinskoyi literaturi Takozh kritik i kulturolog Avtor spogadiv Tarasova yalinka ta ukladach antologiyi Pisni ta romansi ukrayinskih poetiv V yazen stalinskih konctaboriv GULAG Grigorij Antonovich NudgaNarodivsya21 sichnya 1913 1913 01 21 selo Artyuhivka Sumskoyi oblastiPomer14 bereznya 1994 1994 03 14 81 rik LvivPohovannyaLichakivskij cvintarMisce prozhivannyaKiyiv Harkiv LvivNacionalnistUkrayinecDiyalnistpismennikAlma materHarkivskij universitet Kiyivskij universitetGaluzLiteratura folkloristika istoriya ukrayinskoyi literaturiZakladInstitut literaturi AN Ukrayini Lvivske viddilennya pismennikZhittyepisPochatkovu osvitu zdobuv u ridnomu seli dali navchavsya u semirichnij trudovij shkoli susidnogo sela Glinska U shkilni roki pidtrimuvav druzhni stosunki z rodinoyu kobzariv Sologubiv sluhav rozpovidi pro Ostapa Veresaya Klyuchovij vpliv na pidlitka spraviv vidomij ukrayinskij pedagog Grigorij Vashkevich susid rodini Nudgi 1931 roku zakinchiv Gadyackij pedagogichnij tehnikum i pochav pracyuvati uchitelem v Artyuhivci Voseni 1933 roku utik iz sela de komunisti provodili Golodomor vstupiv na filologichnij fakultet Harkivskogo universitetu zgodom perejshov do Kiyivskogo yakij zakinchiv u 1938 roci Kandidatska disertaciya Pisni ukrayinskih poetiv pershoyi polovini XIX stolittya i narodni pererobki yih 1956 Chlen Nacionalnoyi Spilki pismennikiv Ukrayini Pochesnij chlen NTSh Deyakij chas pracyuvav u Poltavi vikladachem Pedagogichnogo institutu zvidki 1941 pishov na front Pid Harkovom potrapiv v otochennya opinivsya u nimeckomu tabori dlya vijskovopolonenih i v tyurmi Virvavshis poneviryavsya na okupovanij teritoriyi 1944 roku znovu prizvanij do Chervonoyi armiyi ale nezabarom vidklikanij na naukovu robotu u Lvivske viddilennya Institutu literaturi AN Ukrayini 10 travnya 1945 roku naperedodni zahistu kandidatskoyi disertaciyi zaareshtovanij u Kiyevi Zasudzhenij vijskovim tribunalom na 10 rokiv pozbavlennya voli ta na p yat rokiv obmezhennya gromadyanskih prav z konfiskaciyeyu majna za standartnim zvinuvachennyam v antiradyanskij agitaciyi Buv zvilnenij naprikinci 1951 bez prava pracyuvati za profesiyeyu i prozhivati v bilshih mistah Pislya smerti Stalina dobivsya znyattya sudimosti j obmezhennya v pravah 1955 roku oselivsya u Lvovi pracyuvav u redakciyi zhurnalu Zhovten nini Dzvin Nadgrobok Grigoriya Nudgi na Lichakivskomu cvintari u Lvovi V instituti z 1957 roku molodshij naukovij spivrobitnik viddilu literaturi Nezvazhayuchi na oficijnu reabilitaciyu u 1967 roci im ya vchenogo z chornogo spisku ne vivodili Nad nim prodovzhuvalasya postijna opika ta pov yazani z neyu glasni i neglasni proyavi Nezvazhayuchi na velikij tvorchij dorobok i povazhnij avtoritet u naukovomu sviti G Nudzi tak i ne vdalosya pidnyatisya z posadi molodshogo naukovogo spivrobitnika U 1973 roci vidpravili jogo na pensiyu Najkorotshe pro dolyu cogo vchenogo skazav kolis Rostislav Bratun Vin pracyuvav za cilij institut a oderzhuvav menshe za dvirnika Na pochatku 1993 roku uchenij zaznav radosti shirokogo poshanuvannya jogo z 80 richchyam Ale zdorov ya i sili pokidali jogo Tragichno zakinchilosya visuvannya na Shevchenkivsku premiyu Odrazu pislya oprilyudnennya rezultativ golosuvannya koli vkotre znajshli bilsh dostojnogo ta potribnogo vchenij vtrativ dar movi a za kilka dniv 14 bereznya 1994 roku pomer TvorchistU galuzi literaturoznavstva cinnim ye jogo vnesok u doslidzhennya zhanriv ukrayinskoyi literaturi pochatku novoyi ukrayinskoyi literaturi peredshevchenkivskoyi dobi pohodzhennya ukrayinskih pisen Uzhe svoyimi pershimi pracyami Grigorij Nudga zayaviv pro sebe yak pro vdumlivogo dopitlivogo doslidnika Takimi buli zokrema studiya Pisni literaturnogo pohodzhennya v ukrayinskomu folklori stattya Panas Mirnij u Poltavi ta deyaki inshi Molodogo vchenogo pomitili v naukovih kolah nim cikavilisya Maksim Rilskij Filaret Kolessa Mihajlo Voznyak Same tomu koli v 1944 vin priyihav do Lvova na naukovu robotu jogo zustrili yak vidomu osobu Kolo zacikavlen G Nudgi problema literaturno folklornih vzayemin yaku z vlastivoyu jomu gruntovnistyu i sistemnistyu namagavsya prostezhiti na vsomu prostori rozvitku ukrayinskogo krasnogo pismenstva vid davnini do suchasnosti Rozrobka ciyeyi temi uvinchalas ryadom rozvidok ta fundamentalnim zbirnikom Pisni ta romansi ukrayinskih poetiv sho vijshov u Kiyevi troma knizhkami 1956 1960 Rezultati doslidnickoyi roboti Grigoriya Nudgi vidobrazheni v nizci ukladenih nim antologichnih vidan zi solidnimi vstupnimi stattyami maksimalno nasichenim dovidkovim aparatom bibliografiyeyu ta komentaryami Ce zokrema monografiyi Parodiya v ukrayinskij literaturi Kiyiv 1961 i Ukrayinska balada Kiyiv 1970 v yakih rozgortaye shirokij poglyad na ci zhanri v ukrayinskij literaturi prostezhuye yih rozvitok v istorichnomu ta teoretichnomu planah Pidsumki svoyih naukovih poshukiv Grigorij Antonovich namagavsya realizuvati u formi ne lishe rozvidok ta statej a j antologij ta zbirnikiv Tak z yavilisya jogo dobrotni j zrazkovo pidgotovleni zbirniki ukrayinskih narodnih dum chumackih pisen ukrayinskoyi baladi j baladnih pisen narodnoyi satiri ta gumoru parodiyi Ukrayinska satira i gumor Dumi Kiyiv 1969 Chumacki pisni Kiyiv 1969 Chasto yak vidgaluzhennya vid osnovnih rozrobok vin publikuvav malovidomi materiali ta znahidki napriklad knigu Listuvannya zaporozhciv z tureckim sultanom Velikogo znachennya nabuvayut praci Grigoriya Nudgi v galuzi kulturi j osviti rozvidki pro navchannya ukrayinskih studentiv v universitetah Yevropi XIV XVIII st pro isnuvannya pisma na Rusi she do prijnyattya kirilichnoyi abetki pro pershij kulturno etnografichnij opis Ukrayini u knizi polskogo pismennika Ya Lasickogo tosho G Nudga z velikim pidnesennyam sprijnyav progoloshennya derzhavnoyi nezalezhnosti Ukrayini Zrushilasya sprava z publikaciyeyu togo sho nazbiralosya v shuhlyadi Pislya zbirki statej Slovo i pisnya Kiyiv 1985 z yavlyayutsya odna za odnoyu knizhki Ukrayinska pisnya v sviti Kiyiv 1989 Ne bijsya smerti Kiyiv 1990 Respublika kozakiv Lviv 1991 Bilshist jogo prac ne pobachila svit za zhittya avtora Lishe chastina vihodila u chasi hrushovskoyi vidligi ta gorbachovskoyi perebudovi Pislya smerti vchenogo u Lvivskij organizaciyi Spilki pismennikiv Ukrayini bulo stvoreno Fond imeni Grigoriya Nudgi yakij zajmayetsya vivchennyam jogo naukovoyi spadshini a takozh prodovzhennyam jogo spravi naukovogo doslidzhennya obraznosti ukrayinskoyi pisni Za spriyannya Mizhnarodnogo fondu Vidrodzhennya u 1997 roci fundaciya jogo imeni vidala pracyu jogo zhittya 2 tomnu monografiyu pid nazvoyu Ukrayinska duma i pisnya u sviti i hotila predstaviti yiyi na zdobuttya tiyeyi zh Shevchenkivskoyi premiyi prote yij vidmovili hocha na toj chas ne isnuvalo formalnih obmezhen shodo knig pokijnih avtoriv Na osnovi bagatogo faktichnogo materialu zdebilsh malovidomogo v nij predmetno rozpovidayetsya pro poshirennya i kulturnij rezonans pisennih nadban ukrayinskogo narodu sered inshih narodiv svitu U knizi Grigoriya Nudgi ye rozpovid pro zacikavlennya ukrayinskimi pisnyami i dumami vchenih pismennikiv i diyachiv mistectva z riznih krayin zahopleni yih vislovlyuvannya na adresu ukrayinskoyi pisni yiyi perekladi perespivi na rizni movi vikoristannya u tvorah literaturi i muziki Neshodavno vijshlo drukom inshe gruntovne doslidzhennya Grigoriya Nudgi Kozak filosof poet prisvyachene avtoru vidomoyi pisni XVIII stolittya Yihav kozak za Dunaj Semenu Klimovskomu Pohovanij na Lichakivskomu cvintari u Lvovi TvoriNa literaturnih shlyahah Dva poeti romantiki Viktor Zabila Mihajlo Petrenko Poeziyi K Radyanskij pismennik 1960 Parodiya v ukrayinskij literaturi 1961 Najdavnishi zapisi ukrayinskih narodnih pisen 1961 Listuvannya zaporozhciv z tureckim sultanom 1963 Dumi poetichnij epos Ukrayini 1969 Chumacki pisni 1969 Ukrayinska balada 1970 Duma v pisanih dzherelah 16 17 st 1970 De Russorum Moscovitarum et Tartarorum 1976 Zaboronena Vatikanom kniga Ya Lasickogo 1978 Slovo i pisnya 1985 Ukrayinska pisnya v sviti doslidzhennya Nudga Grigorij Antonovich K Muzichna Ukrayina 1989 535 s Ne bijsya smerti 1990 Respublika kozakiv 1991 Ukrayinska duma i pisnya v sviti G A Nudga In t narodoznav NAN Ukrayini L b v 1997 ISBN 966 02 0158 3 Kn 1 421 s Kn 2 509 s Kozak filosof poet 2002 U koli svitovoyi kulturi Lviv LNU im I Franka 2006 440 s VshanuvannyaVzhe pislya smerti Grigoriya Antonovicha u Lvovi buv stvorenij gromadskij blagodijnij fond Fundaciya im Grigoriya Nudgi golovnim zavdannyam yakogo vidannya dorobku vchenogo publikaciya zibranih folklornih materialiv restavraciya zapisiv kobzariv sho znahodivsya na 17 Naprikinci 2018 roku za rishennyam sudu fond viselili z cogo primishennya Miska vlada namagalas viseliti Fond prosto na vulicyu she do zavershennya oplachenogo terminu orendi Todi u Lvovi nebajduzhi lviv yani rozpochali poshuk primishennya kudi mozhut pereyihati unikalni arhivi Fondu Grigoriya Nudgi PrimitkiGomer ukrayinskoyi pisni Arhiv originalu za 1 sichnya 2019 Procitovano 8 bereznya 2019 DzherelaGrigorij Nudga Ukrayinska duma i pisnya u sviti Grigorij Nudga Kozak filosof poet Lviv Institut ukrayinoznavstva im I Krip yakevicha NAN Ukrayini 2002 112 s Lvivska gazeta 18 372 2004 Nudga Grigorij Biobibliografichnij pokazhchik Lviv VC LNU im I Franka 2007 272 s PosilannyaNudga Grigorij Antonovich Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Nudga Grigorij Antonovich Shevchenkivska enciklopediya T 4 M Pa u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2013 S 602 603 Nudga Grigorij Antonovich Ukrayinska muzichna enciklopediya T 4 N O Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2016 S 317 Grigorij Nudga biografiya