Ця стаття не містить . (січень 2024) |
Наукове дослідження — процес вивчення певного об'єкта (предмета або явища) за допомогою наукових методів, що має на меті встановлення закономірностей його виникнення, розвитку і перетворення в інтересах раціонального використання у практичній діяльності людей.
Складові
Поняття теми дослідження та її формулювання
Див. також: Тема наукового дослідження
Оскільки наукова проблема є сукупністю складних теоретичних або практичних питань, то в процесі наукового дослідження проблему поділяють на складові компоненти — теми.
Тема — частина наукової проблеми, яка охоплює одне або декілька питань дослідження.
Тема — це не просто назва наукової роботи, а намічений результат дослідження, який спрямований на вирішення конкретного питання. Це відображення наукової проблеми в її характерних рисах, тому формулювання теми уточнює проблему, окреслює межі дослідження, конкретизує основний задум. Разом з цим тема є основною планово-обліковою одиницею при організації наукових досліджень.
За напрямами теми поділяють на теоретичні, методологічні та організаційні.
Теоретичні теми передбачають дослідження окремих концепцій теорії відповідної нау-ки, які стосуються її наукових законів.
Методологічні теми стосуються елементів методів конкретних наук, що застосовуються у процесі вивчення їх об'єктів. Організаційні теми включають організацію досліджень за конкретними науковими напрямами і застосування одержаних результатів у практичній діяльності.
За причиною виникнення розрізняють три види тем: теми, які виникають у результаті розвитку проблем, над якими працює даний науковий колектив; ініціативні теми; «теми на замовлення».
Процес формування теми дослідження включає такі етапи: — вибір теми; — обґрунтування, уточнення теми; — конкретизація теми; — формулювання назви теми; — затвердження теми.
Об'єкт і предмет дослідження
У методології наукових досліджень розрізняють поняття «об'єкт» і «предмет» пізнання.
Об'єктом пізнання прийнято називати те, на що спрямована пізнавальна діяльність дослідника. Об'єктом наукового дослідження є навколишній матеріальний світ, та форми його відображення у свідомості людей, які існують незалежно від нашої свідомості, відбираються відповідно до мети дослідження. Досліджувати можна не тільки емпіричний об'єкт (наприклад, якість продукції, собівартість виробів), а й теоретичний (наприклад, дія закону вартості).
Предмет дослідження — це властивість, характеристика об'єкта дослідження. Наприклад, всі суспільні науки взагалі вивчають один об'єкт — суспільство, проте воно (суспільство) має різні властивості або предмети
- політична економія — система виробничих відносин;
- економічна статистика — кількісна характеристика економічних явищ;
- бухгалтерський облік, аналіз і аудит — господарську діяльність підприємців та ін.
Предмет конкретизує певний бік об'єкту, отже є його частиною.
Мета і завдання дослідження
Виходячи з назви наукової роботи, визначеного об'єкта та предмета, формулюється мета дослідження, що характеризує, яку найбільш важливу проблему або завдання має намір вирішити дослідник.
Мета дослідження — це очікуваний кінцевий результат, який зумовлює загальну спрямованість і логіку дослідження (теоретичного або прикладного).
Мета визначається відповіддю на запитання: «Для чого проводиться дослідження?». Чітке формулювання конкретної мети — одна з найважливіших методологічних вимог до про-грами наукового дослідження. Мета дослідження полягає у вирішенні наукової проблеми шляхом удосконалення вибраної сфери діяльності конкретного об'єкта. Поставленої мети треба обов'язково досягти, на завершальному етапі досліджень необхідно перевірити, чи від-повідають висновки поставленій меті. Мета формулюється лаконічно, вона повинна точно виражати те основне, що намагається зробити дослідник. Мета конкретизується та розвивається у завданнях дослідження. Завдання дослідження визначають для того, щоб більш конкретно реалізувати його мету.
Завдання наукового дослідження, як правило, полягають у такому:
- вирішення теоретичних питань, які пов'язані з проблемою дослідження (введення до наукового обігу нових понять, розкриття їх сутності і змісту; розроблення нових критеріїв і показників; розроблення принципів, умов і факторів застосування окремих методик і методів);
- виявлення, уточнення, поглиблення, методологічне обґрунтування суттєвості, приро-ди, структури об'єкта, що вивчається; виявлення тенденцій і закономірностей процесів; ана-ліз реального стану предмета дослідження, динаміки, внутрішніх протиріч розвитку;
- виявлення шляхів та засобів удосконалення явища, процесу, що досліджується (прак-тичні аспекти роботи); обґрунтування системи заходів, необхідних для вирішення приклад-них завдань;
- експериментальна перевірка розроблених пропозицій щодо розв'язання проблеми, пі-дготовка методичних рекомендацій для їх використання на практиці.
Завдання повинні розглядатись як основні етапи наукового дослідження. Частіше за все формулювання таких завдань здійснюється у вигляді певного набору підпитань. Наприклад, «виявити…», «розробити…», «експериментально перевірити…» тощо.
Формулювання мети і визначення завдань наукового дослідження — один з найважливі-ших творчих етапів розв'язання проблеми. Мета і завдання дослідження повинні бути чітко викладені, передбачати розроблення нових напрямів розвитку або удосконалення існуючої методології чи створення нових методик.
Методи дослідження
![]() | |
---|---|
![]() | 1. Чи справді більшість опублікованих наукових досліджень помилкові // Канал «Цікава наука» на YouTube, 9 грудня 2020. |
Характерною рисою наукового дослідження, яка вирізняє його від інших видів дослідження, є використання наукових методів. Визначальною рисою наукового методу є вимога об'єктивності, що виключає суб'єктивне тлумачення результатів, та можливості верифікації отриманих результатів. Не повинні прийматися на віру будь-які твердження, навіть якщо вони виходять від авторитетних вчених. Методи поділяються на дві групи: (теоретичні) та (емпіричні).
Види досліджень
- Фундаментальне дослідження, розпочате головним чином, щоб виробляти нові знання незалежно від перспектив застосування.
- Прикладне дослідження має на меті одержання і використання знань для практичних цілей.
Системний підхід у наукових дослідженнях
Системний підхід — методологічний напрямок у науці, задача якого полягає в розробленні методів дослідження і конструювання об'єктів, які мають складну організацію, — систем різних типів і класів.
Разом з цим системний підхід виступає і як метод наукового дослідження. При цьому системний підхід не існує у вигляді строгої методологічної концепції. Швидше за все це свого роду сукупність пізнавальних правил, дотримання яких дозволяє певним чином зорієнтувати конкретні дослідження. Сутність системного підходу полягає в представленні об'єкта дослідження як системи, тобто цілісної сукупності взаємозв'язаних елементів.
Основними принципами системного підходу є такі:
- принцип цілісності — зобов'язує розглядати систему як цілісний об'єкт, якості якого не зводяться до властивостей окремих його елементів;
- принцип всебічності — вимагає враховувати всі внутрішні зв'язки і відносини системи, усі фактори, які впливають на її функціонування;
- принцип системоутворюючих відносин;
- вимагає визначення саме тих зв'язків між частинами (елементами) системи, які забезпечують її цілісність, існування і розвиток;
- принцип субординації — вимагає при дослідженні будувати ієрархію елементів і відно-син за будь-якими чітко визначеними критеріями (мобільність, адекватність, керованість тощо);
- принцип динамічності — згідно з цим принципом всі характеристики системи необхідно розглядати не як постійні, а як змінні аж до прямо протилежного значення порівняно з початковим;
- принцип випереджаючого відображення — передбачає наявність постійної актуальної проблематики, тобто вимагає не констатації поточного стану системи, а прогнозування її найімовірнішого стану в майбутньому.
На відміну від класичного системний підхід базується на послідовному переході від загального до часткового, коли в основу розгляду покладено кінцеву мету, заради якої і створюється система.
Порядок здійснення наукового дослідження. Етапи НДР
Проведення наукового дослідження започатковується розробленням програми. Програма визначає проблему, мету, завдання дослідження, методи їх вирішення, а також основні шляхи і форми впровадження в практику очікуваних результатів. Створення програми розпочинається з розроблення концепції дослідження, що визначає його загальний задум, основну ідею. Концептуальні положення фіксують у методологічному розділі програми.
Методологічний розділ включає: — вибір теми дослідження; — проблемну ситуацію, яка зумовлює необхідність проведення дослідження (чому про-водиться); — визначення об'єкта і предмета дослідження; — структурний (логічний) аналіз об'єкта; — визначення мети і основних завдань дослідження; — обґрунтування робочих гіпотез (гіпотези не є обов'язковим елементом програми);
Наступний, методико-процедурний, розділ включає розроблення методології, методики і техніки дослідження як взаємозв'язаних компонентів.
Рівень достовірності основних результатів наукового дослідження значно підвищується, якщо вони базуються на експериментальних даних. Тому програма повинна включати розділ експериментальних досліджень. Наукова значущість експериментальних досліджень зале-жить від їхньої спрямованості, змісту, рівня використання різного роду характерних ознак і отримання конкретних результатів. Характерними ознаками можна вважати: спосіб формування умов (природні, штучні); мету експериментального дослідження (перетворювальна, констатуюча, контролююча, пошукова); форму проведення (лабораторна, польова); структуру об'єктів і явищ, що вивчаються (проста, складна); кількість варіантних факторів (однофакторні і багатофакторні).
Завершується експеримент переходом від емпіричного вивчення до обробки отриманих даних, логічних узагальнень, аналізу і теоретичної інтерпретації отриманого фактичного матеріалу.
Результати наукового дослідження подаються у вигляді підсумкового документа: інформації, інформаційної записки, аналітичної записки чи звіту про науково-дослідну роботу.
Конкретний склад етапів програми, характер виконуваних у їх рамках робіт визначаються специфікою наукового дослідження.
Етап — логічно обґрунтований розділ наукового дослідження, що має самостійне значен-ня і що є об'єктом планування і фінансування.
Основні етапи науково-дослідної роботи (НДР):
- 1) розроблення технічного завдання на НДР;
- 2) вибір напряму дослідження;
- 3) проведення теоретичних і експериментальних досліджень;
- 4) узагальнення і оцінка результатів досліджень
Основні вимоги до НДР, що проводяться, встановлюються в технічному завданні, в якому зазначаються: мета і завдання дослідження; основні етапи НДР; терміни початку і закінчення НДР; кінцевий результат дослідження; порядок приймання роботи; техніко-економічне обґрунтування доцільності виконання НДР.
Інформаційне забезпечення наукових досліджень
Проведення наукових досліджень вимагає відповідного інформаційного забезпечення. Забезпечення — це те, за допомогою чого створюються умови для реалізації вказаного процесу.
Інформаційне забезпечення — це сукупність інформації та способів її пошуку, обробки, накопичення, збереження, систематизації та узагальнення з метою використання в процесі наукового дослідження. Завданням інформаційного забезпечення є інформування науковців про стан об'єктів, що досліджуються. Крім того, інформаційне забезпечення є засобом комунікації (обміну інформацією) науковців. Класифікувати інформаційне забезпечення науково-дослідного процесу можна за такими ознаками: професійно-інформаційна комунікація; пізнавальність інформації; зміст інфор-маційного забезпечення. Комунікаційне забезпечення ґрунтується на професійно-інформаційних контактах нау-ковців (конференції, симпозіуми, наради, наукові семінари тощо). З точки зору пізнавального характеру інформації інформаційне забезпечення можна поділити на забезпечення новою інформацією та забезпечення релевантною інформацією, яка використовувалася раніше.
За змістом інформації інформаційне забезпечення науково-дослідного процесу поділяється на:
- законодавче (закони і нормативні акти, Укази Президента України, Постанови та розпорядження Уряду України);
- планове (інформація з планів економічного і соціального розвитку);
- нормативно-довідкове (норми та нормативи);
- договірне (інформація з договорів між економічними суб'єктами);
- технологічне (технічна документація, стандарти, технічні умови, проектно-технічна документація);
- організаційно-управлінське (юридично-правові та організаційно-розпорядчі документи, службове листування);
- фактографічне (звітність, дані бухгалтерського, статистичного та оперативного обліку);
- інформаційно-пошукове (патентний пошук, літературний огляд тощо).
Пошук необхідної інформації
Наукові дослідження в будь-якій галузі науки повинні базуватися на надійній та достовірній інформації. Обов'язковою вимогою до дослідника є всебічне та глибоке вивчення ним досвіду попередників, які займалися вирішенням як обраної, так і суміжних проблем.
На початковому етапі наукової роботи вивчення літературних джерел дозволяє обрати та конкретизувати тему дослідження, визначити його об'єкт, розробити теоретичні передумови майбутньої наукової роботи, допомагає визначити актуальність обраної теми дослідження.
Інформаційна база дослідження відіграє важливу роль у створенні гіпотези, яка є відправною точкою у наукових дослідженнях. Інформація відіграє визначальну роль у вивченні історії проблеми, що досліджується. Знання історії питання й методик дослідження, що використовувалася раніше, дозволяє уникнути дублювання виконаних робіт і повторення помилок, а також розглянути предмет у динаміці, простежити загальні тенденції та подальші шляхи його розвитку і на цій основі будувати науковий прогноз.
Для інформаційного пошуку необхідно використовувати інформаційні видання органів НТІ, автоматизовані інформаційно-пошукові системи, бази даних, банки даних, Internet. Дані пошуку можуть бути використані безпосередньо, однак найчастіше вони використовуються для виявлення первинних джерел інформації, якими є наукові праці (монографії, збірники) та інші, необхідні для наукової роботи видання. Так забезпечується повнота інформаційної бази дослідження.
Пошук інформації в бібліотеці
Бібліотека — культурно-освітній заклад, що збирає друковані та рукописні матеріали, здійснює їх спеціальне опрацювання, організовує збереження та забезпечення книгами читачів.
Бібліотечний фонд — це сукупність відповідним чином впорядкованих джерел інформації, нагромаджених за певний період часу, які підлягають обліку та зберіганню відповідно до чинного законодавства.
Структура бібліотечних фондів може бути різною. Бібліотечний фонд неможливо опрацювати, не використовуючи бібліотечні каталоги.
Бібліотечний каталог — це перелік творів друку й інших документів, наявних у фонді бібліотеки або групи бібліотек, складений у певному порядку, який є засобом повідомлення про склад і зміст бібліотечного фонду. Алфавітному каталогу належить основне місце. За ним можна встановити наявність у бібліотеці творів того чи іншого автора або визначеної книги, автор чи назва якої відомі. У систематичному каталозі картки згруповані в логічному порядку за окремими галузями знань. За його допомогою можна з'ясувати, за якими галузями знань та які саме видання є в бібліотеці, підібрати необхідну літературу, а також встановити автора та назву книги, якщо відомий її зміст. У предметному каталозі, як і у систематичному, література групується за її змістом. Однак на відміну від систематичного в предметному каталозі література об'єднана в певні рубрики незалежно від того, з яких позицій вони викладені. Через це в предметному каталозі в одному місці знаходяться матеріали, які в систематичному каталозі були б розкидані в різні ящики.
Неможливо не згадати про картотеку, що є переліком всіх матеріалів за окремо визначеною тематикою. Бібліотечні каталоги та картотеки не існують окремо, навпаки, вони пов'язані та взаємно доповнюють один одного, полегшують читачам пошук необхідного джерела та максимально повно відтворюють бібліотечний фонд.
Комп'ютерні технології пошуку інформації
Сучасні технології дозволяють здійснювати пошук інформації через мережу Internet за допомогою пошукових систем та у бібліотеках. Мережа Internet є глобальною системою з'єднаних комп'ютерних мереж, складовими якої є електронна пошта та всесвітня мережа www (абревіатура від World Wide Web — світове павутиння). Головним принципом використання Internet є відкритість. Internet складається з сотень вільно об'єднаних мереж, і немає жодної окремої групи людей або організації, що ві-дповідають за його роботу. Багато компаній цілодобово працюють в Internet, а інші підключають свої комп'ютери до Internet тимчасово. В цьому полягає одна з найвагоміших переваг Internet — він може працювати, коли окремі комп'ютери не підключені до мережі або пошкоджені.
Всесвітня мережа www — всесвітньо розподілена база гіпертекстових документів. На кожному комп'ютері, що має постійне підключення до Internet, можна розмістити документи, які планується зробити загальнодоступними. Тоді цей комп'ютер стає Web — сервером. Для перегляду змісту серверів користувач повинен мати спеціальну програму — Web — броузер.
При здійсненні пошуку необхідної інформації в Internet є декілька методів. По-перше, слід скористатися каталогами Internet — ресурсів, що містять вже згруповану інформацію у вигляді посилань на Web — сервери. Прикладами таких англомовних каталогів є www.yahoo.com, www.altavista.com, www.google.com, українських — www.meta-ukraine.com. Через Internet можна знайти книги, журнали, дисертації, автореферати та іншу потрібну для наукової роботи літературу. Корисність цього способу полягає у тому, що можна працювати з каталогами бібліотек без відриву від роботи. Перед відвіданням бібліотеки для роботи з літературою проводиться пошук джерел, який можна здійснювати як в систематичному, так і в алфавітному каталогах. При пошуку інформації в Internet — бібліотеках використовуються загальні правила пошуку інформації в електронних базах даних.
Порядок обробки та групування інформації
Згідно з обраною темою наукової роботи дослідник самостійно підбирає літературні джерела (книги, брошури, статті), офіційні документи, накопичує відомчі матеріали з теми та опрацьовує їх. Порядок роботи над літературними джерелами включає бібліографічний пошук літератури з теми досліджень, її вивчення, фіксацію початкових даних і їх використання у процесі наукового дослідження для створення нових знань. Робота з друкованими та електронними джерелами інформації передбачає: загальне ознайомлення (ознайомлення зі змістом і швидкий перегляд джерела); уважне читання по розділах (виділення найважливішого тексту); вибіркове читання тексту (перечитування най-важливішого); складання плану прочитаного матеріалу (постановка проблем); виписка з прочитаного (повніше та чіткіше — цитата і бібліографічний опис із зазначенням тих сторінок, звідки взята цитата); оформлення картотек (бібліографічна картотека, картотека виписок, картотека рефератів, картотека іноземної літератури); зіставлення та критична оцінка прочитаного (запис зауважень).
При роботі із друкованими та електронними джерелами інформації дослідник робить виписки окремих речень або абзаців. При цьому необхідно уникати накопичення матеріалу, що не стосується обраної теми та об'єкта дослідження. Досвід свідчить, що приблизно 30-40 % літературних джерел, початково відібраних за їх назвою, виявляються некорисними при роботі над темою. У процесі роботи над джерелами з'являються власні висновки, оцінки, узагальнення, пе-редбачення у використанні інформації. Коли виписки здійснюються рукописним способом, їх необхідно записувати й виділяти в тексті позначками на полі у квадратних дужках або записувати іншим кольором. У цьому випадку окремі положення краще фіксувати на аркушах паперу тільки з одного боку, залишаючи великі поля. Це дає змогу у необхідних випадках робити додаткові вставки, паралельні виписки з інших книг для порівняння, а також викладу власної думки з цього питання. З цією метою можна використати картки з картону або цуп-кого паперу, наприклад, які зручно групувати за однорідністю питань, що вивчаються. Доці-льно робити кольорові або шрифтові виділення нотаток. Однак у сучасних умовах набагато краще та зручніше використовувати для роботи над текстом персональний комп'ютер та спеціальне програмне забезпечення — текстові редакто-ри, наприклад, Microsoft Word. При використанні комп'ютера процес початкового накопичення інформації значно спрощується. Виписки можна робити власноручно, записуючи текст у відповідний текстовий файл. Інший шлях — це сканування великих частин тексту сканером, а потім за необхідності його правка та коментар. Можна також використовувати програми для автоматичного перекладу. Незалежно від того, на якому носії (електронному чи на паперовому) зафіксована інфор-мація із літературного джерела, вона повинна бути згрупована за однорідними ознаками для використання в процесі дослідження. Такою ознакою здебільшого є питання, які містяться у плані теми дослідження. Записи на паперових картках зручно групувати у спеціальні картотеки, але вони повинні мати картонні розподільники з індикаторами за планом дослідження. При використанні комп'ютерів варто накопичувати виписки в окремих файлах, що відповідають розділам роботи. Потім, у процесі вторинного групування матеріалу, необхідний текст буде переноситися в основний файл наукової роботи. У ході дослідження дослідник опрацьовує велику кількість літературних джерел, інформацію з яких неможливо запам'ятати чи виписати в повному обсязі, тому необхідно при її обробці використовувати такі способи фіксації інформації: анотація; резюме; тези; рефе-рат; цитата; конспект; покажчики.
Анотація є стислою характеристикою книги, статті, рукопису тощо. За своїм характером анотації можуть бути довідковими та рекомендаційними, тобто такими, які містять критичну оцінку твору. Виходячи з вимог до анотації, її обсяг може бути від декількох слів до 10-15 рядків.
Резюме — це короткий підсумок прочитаного твору, в якому містяться висновки та голо-вні підсумки.
Тези — положення, які коротко викладають одну з основних думок лекції, доповіді тощо.
Цитата — дослівний уривок з твору певного автора, що наводиться для підтвердження або заперечення висловлюваної думки. Шляхом цитування слід оформлювати найважливіші фрагменти авторського тексту.
Реферат — це скорочене викладення змісту наукового твору з основними даними та висновками. Реферат — це не механічний переказ роботи, а викладення її суті.
Посторінкові покажчики джерел. У процесі ознайомлення з джерелами інформації не потрібно поспішати відразу ж конспектувати прочитане, а доцільно складати посторінкові покажчики до джерел, які вивчаються. Дуже часто застосовують такий засіб обробки джерел як складання посторінкового списку (покажчика) цитат, які намагаються виписати. Потім, закінчивши читання книги, роблять виписки або складають конспект.
Оформлення результатів наукової роботи Прийоми викладення матеріалів наукового дослідження
Див. також Мова та стиль наукової роботи
Автор наукової праці може застосовувати декілька методичних прийомів викладення наукових матеріалів: суворо послідовний; цілісний; вибіркове викладення.
Суворо послідовне викладення матеріалу наукової праці вимагає від автора послідовного викладення матеріалів — поки автор не закінчить повністю розділ, він не може переходити до наступного. Цей прийом потребує порівняно багато часу.
Цілісний прийом потребує значно меншого часу на підготовку чистового (кінцевого) варіанта рукопису і пов'язаний з розробленням спочатку попереднього варіанта всього рукопису, а потім його обробкою шляхом внесення доповнень та виправлень.
Вибіркове викладення матеріалів в основному застосовується дослідниками-експериментаторами. Як тільки зібрані фактичні дані, автор починає обробку матеріалів у будь-якому зручному для нього порядку. У науковій практиці найбільшого поширення набув цілісний прийом викладення наукових матеріалів.
На етапі роботи над рукописом вже з самого початку бажано виділяти основні композиційні елементи: вступ, основну частину, висновки та пропозиції; бібліографічний список використаних джерел; додатки.
Впровадження наукових досліджень
Апробація та оприлюднення результатів наукового дослідження
Основними формами апробації наукових досліджень є обговорення їх на семінарах, конференціях, оприлюднення та експериментальне впровадження.
Колективне обговорення роботи звичайно проводиться в колективі, де виконувалась НДР, — на засіданнях кафедри, лабораторії, відділу, науково-технічної ради залежно від особ-ливостей теми (ступеня її новизни, складності, комплексності та значущості). До участі в обговоренні бажано залучати провідних спеціалістів, які є знавцями в питан-нях, що обговорюються. Учасників обговорення потрібно попередньо ознайомити з планом, основними положеннями теми, висновками та рекомендаціями. Усне повідомлення без попереднього ознайомлення учасників обговорення з основни-ми матеріалами є малоефективним.
Однією з найбільш ефективних форм колективного обговорення є . Від учасників дискусії вимагаються активність, вміння бачити позитивні сторони праці, що обговорюється, чітко формулювати суть помилок і недоліків, вказувати можливі шляхи їх виправлення, толерантність у відстоюванні своєї позиції.
Наукові семінари. є специфічною формою колективного обговорення наукових проблем, яка забезпечує умови для розвитку мислення через дискусію. Керує науковим семінаром провідний вчений, який активно і плідно працює в галузі науки. Традиційно на розгляд учасників наукового семінару виносять одну або декілька доповідей, для чого заздалегідь призначають доповідачів. У процесі обговорення доповіді доцільно призначати двох опонентів з учасників семінару. Опоненти попередньо ознайомлюються з доповіддю, вивчають літературу за темою доповіді і дають розгорнуту аргументовану оцінку при обговоренні.
Конференції (форуми, симпозіуми). Під конференцією розуміють збори, наради пред-ставників наукових, громадських та інших організацій для обговорення і розв'язання певних питань. Конференції можуть проводитися на різних рівнях (вузівські або міжвузівські, міські, регіональні, всеукраїнські, міжнародні); з різним контингентом учасників (науковці, практики, представники громадськості, представники владних структур і т. ін.); з різним змістом питань, що виносяться на обговорення (наукові; науково-практичні; практичні) тощо. Конгрес — це з'їзд або нарада з широким представництвом переважно міжнародного характеру.
Студентські конференції. Залучення студентів до участі у конференціях дозволяє роз-вивати ініціативу, активність і самостійність та виховує відповідальність перед колективом. При її проведенні студенти привчаються працювати над додатковою літературою, удосконалюють навики логічного викладення матеріалу, вміння грамотно та послідовно пояснити матеріал теми.
Оприлюднення результатів наукових досліджень може здійснюватись у формі: публікації статей у фахових виданнях, тез виступів на конференціях, семінарах, симпозіумах, нарадах, круглих столах тощо, опублікування наукової монографії.
Особливою формою оприлюднення є автореферати кандидатських і докторських дисертацій. Експериментальне впровадження, тобто впровадження як елемент самого дослідження, необхідно вирізняти від впровадження, яке здійснюється після завершення роботи. Перше передбачає не тільки удосконалення практики, але й перевірку, уточнення і розвиток теорії та методики, відпрацювання рекомендацій. Друге передбачає впровадження відпрацьованих, готових, перевірених результатів, тобто перш за все удосконалення практичної діяльності, що не виключає, звичайно, в подальшому доробки та удосконалення впровадженої НДР.
Впровадження результатів наукових досліджень
Результативність дослідження значною мірою визначається ступенем реалізації його результатів, тобто впровадженням. Впровадження завершених наукових досліджень — заключний етап НДР. Впровадження — це передача замовнику НДР наукової продукції (звіти, інструкції, методики, технічні умови, технічний проект тощо) у зручній для реалізації формі, що забезпе-чує техніко-економічний ефект.
Необхідно відмітити, що НДР перетворюється в продукт лише з моменту її споживання замовником. Отже, впровадження завершених наукових досліджень полягає в передачі наукових результатів у практичне використання.
Основними результатами наукових досліджень є такі:
- — теоретичні результати (визначення/уточнення термінології, виявлення властивостей об'єктів, що досліджувались, закономірностей їх взаємодії з іншими явищами тощо);
- — методологічні або методичні результати (розроблення методик обліку, аналізу, контролю, оцінки об'єктів, що досліджувались, а також методики з організації та управління тощо);
- — прикладні (практичні) результати (застосування розроблених класифікацій, методик, алгоритмів і т. ін. в процесі обліку, аналізу, контролю, оцінки, організації, управління діяльністю окремої організації, підприємства, групи підприємств, галузі тощо).
Основними рівнями впровадження результатів наукових досліджень є такі:
- міжнародний (наднаціональний)
- державний (прийняття результатів наукових досліджень державними органами влади — Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України тощо);
- регіональний (прийняття результатів наукових досліджень регіональними структурами);
- галузевий (прийняття результатів наукових досліджень галузевими структурами);
- окреме підприємство (впровадження результатів у практику роботи конкретного підприємства);
- у навчальний процес (використання результатів наукових досліджень у навчальному процесі — при формуванні навчальних програм, планів, написанні лекцій, навчальних посібників, підручників тощо).
Впровадження наукових досліджень у практику роботи підприємств, як правило, складається з двох стадій: дослідно-виробничого впровадження та серійного впровадження (впровадження досягнень науки, нової техніки, нової технології). Як би ретельно не проводились НДР у науково-дослідних організаціях, вони не можуть урахувати різні, часто випадкові фактори, що діють в умовах виробництва. Тому наукове розроблення на першій стадії впровадження потребує дослідної перевірки у виробничих умовах.
Після дослідно-виробничого впровадження нові матеріали, конструкції, технології, рекомендації, методики впроваджують у серійне виробництво як елементи нової техніки. На цьому, другому, етапі науково-дослідні організації не беруть участі у впровадженні. Вони можуть на прохання організації, що проводить впровадження, надавати консультації або не-значну науково-технічну допомогу.
Після впровадження досягнень науки у виробництво складають пояснювальну записку, до якої додають акти впровадження та експлуатаційних випробувань, розрахунок економіч-ної ефективності, довідки про річний обсяг впровадження для включення економії, що буде отримана, в план зниження собівартості, протокол часткової участі організацій у розробленні та впровадженні, розрахунок фонду заробітної плати та інші документи. Впровадження результатів НДР фінансують організації, які його здійснюють.
Наукова діяльність має багатоаспектний характер, і її результати, як правило, можуть використовуватися у багатьох сферах економіки протягом тривалого часу.
Ефективність наукових досліджень
Наука є найефективнішою сферою капіталовкладень. У світовій практиці заведено вважати, що прибуток від капіталовкладень у науку є набагато більшим, ніж прибуток у інших галузях економіки. За даними закордонних спеціалістів, на один долар витрат на науку при-буток на рік становить 4 — 7 доларів і більше. В Україні на 1 грн, що була витрачена на НДР та ДКР, прибуток також є досить великим і становить в середньому 3 — 8 грн.
Проте про ефективність досліджень можна судити лише після їх успішного завершення та впровадження, тобто тоді, коли вони починають давати віддачу для національної економіки. Велику роль відіграє фактор часу. Тому час розроблення прикладних тем, по можливості, повинен бути найкоротшим. Найкращий термін — до трьох років. Для більшості досліджень ймовірність отримання ефекту в економіці перевищує 80 %.
У найзагальнішому випадку під ефектом розуміють результат зіставлення нового стану явища після досягнення продиктованих потребами суб'єкта цілей з якістю його початкового стану. Результатом НДР є досягнення наукового, науково-технічного, економічного, фінансово-економічного, соціального та екологічного ефектів.
характеризується приростом кількості і якості інформації або суми знань у певній галузі науки.
пов'язаний з аналогічним приростом науково-технічної інформації і характеризує можливість використання результатів виконаних досліджень в інших НДР і ДКР, спрямованих на створення нової продукції або технології.
Економічний ефект відображає результат перевищення доходів від впровадження результатів НДР над витратами на їх здійснення.
разом з економічним ефектом передбачає поліпшення кінцевого стану організації щодо її фінансової стійкості, ліквідності, платоспроможності (поліпшення структури активів і пасивів, підвищення здатності розраховуватися за зобов'язаннями, приріст власного капіталу).
відображає поліпшення якості життя людей, що адекватно зростанню доходів працівників, забезпеченню їх зайнятості, підвищенню кваліфікації, поліпшенню умов праці, скороченню травматизму і кількості випадків професійних захворювань, поліп- шенню соціальної захищеності.
означає зниження антропогенного впливу на навколишнє природне середовище у результаті впровадження НДР.
Ефективність досліджень — це характеристика сукупності отриманих наукових, економічних і соціальних результатів. Зіставлення отриманих результатів з витратами на їх досягнення характеризує ефективність дослідження в цілому.
Критеріями ефективності наукових досліджень є такі:
- — наукова значущість виконаної роботи;
- — обсяг наукової продукції, який вимірюється загальною або середньою кількістю публікацій, що припадають на одного наукового співробітника, виконаних і захищених дисертаційних робіт, завершених тем або зданих звітів тощо;
- — економія суспільних витрат.
Під економічною ефективністю наукових досліджень у цілому розуміють зниження витрат суспільної та живої праці на виробництво продукції в галузі, де впроваджені закінчені науково-дослідні роботи та дослідно-конструкторські розробки (НДР та ДКР).
Критеріями ефективності праці окремих науковців є такі: публікаційний (сумарна кількість друкованих публікацій, загальний їх обсяг у друкованих аркушах, кількість монографій, підручників, навчальних посібників); економічний (показник продуктивності праці — вироблення в тис. грн кошторисної вартості НДР); новизни розробок (кількість авторських свідоцтв та патентів на винаходи); цитованості робіт (кількість посилань на друковані праці вченого) тощо. За такими критеріями оцінки роботи науковців можна нормувати їх працю, окремо планувати завдання кожного працівника.
Ефективність роботи науково-дослідної групи або організації оцінюють за кількома критеріями: середньорічним виробітком НДР (ДКР); кількістю впроваджених тем; економічною ефективністю від впровадження НДР (ДКР); загальним економічним ефектом; кількістю одержаних патентів на винаходи; кількістю проданих ліцензій або валютною виручкою.
Економічний ефект від впровадження — основний показник ефективності наукових досліджень. Ефект від впровадження розраховують за весь період, починаючи від часу розроблення теми до одержання віддачі. Звичайно час такого періоду становить кілька років.
Рівень новизни прикладних досліджень та розробок характеризується критерієм новизни Кнов, тобто числом завершених робіт, за якими одержані патенти на винаходи. Критерій новизни вимірюється абсолютним числом авторських свідоцтв і патентів. Разом з тим більш об'єктивними є відносні показники, наприклад, кількість авторських свідоцтв і патентів, що віднесена до визначеної кількості робітників даного колективу (до 100 або до 1000) або до числа тем, що розробляються колективом і за якими потрібно оформлювати та патенти.
Економічний ефект від впровадження НДР розраховується за типовими методиками розрахунку ефекту від впровадження нововведень. Вирізняють три види економічного ефекту: попередній, очікуваний та фактичний.
Попередній економічний ефект встановлюють при обґрунтуванні теми наукового дослідження та включення її до плану робіт. Розраховують його за орієнтовними, укрупненими показниками з урахуванням обсягу впровадження результатів досліджень.
Очікуваний економічний ефект розраховують у процесі виконання НДР. Його умовно відносять (прогнозують) до визначеного періоду (року) впровадження НДР у виробництво. Очікуваний ефект розраховують не тільки на один рік, але і на більш тривалі періоди (інтегральний результат). Орієнтовно такий період становить до 10 років від початку впровадження для нових матеріалів та до 5 років для конструкцій, приладів, технологічних процесів.
Очікуваний економічний ефект розраховують організації, які виконують наукові розробки.
Фактичний економічний ефект визначається після впровадження наукових розробок у виробництво, але не раніше ніж через 1 рік. Розрахунок його виконують за фактичними витратами на наукові дослідження та впровадження з урахуванням конкретних вартісних показників даної галузі (підприємства), де були впроваджені наукові розробки. Фактичний економічний ефект розраховують підприємства, на яких здійснюється впровадження результатів НДР.
Фактичний економічний ефект є найбільш достовірним критерієм економічної ефективності виконання НДР.
Література
Книги
- Методологія наукових досліджень: Підручник. / Білуха М. Т. — Київ: АБУ, 2002.— 480 с.
- Білецький В. С. Методологія наукових досліджень технічних об᾽єктів та їх оптимізація (Навчальний посібник), Нац. техн. ун-т «Харків. політехн. ін-т». — Київ: ФОП Халіков Руслан Халікович, 2023. — 118 с.
Журнали
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Наукове дослідження |
- Research Synthesis Methods
Див. також
Посилання
- Розвідка // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 2 : М — Я. — С. 337.
- Тіманюк В. М. Наукове дослідження //Фармацевтична енциклопедія
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno sichen 2024 Naukove doslidzhennya proces vivchennya pevnogo ob yekta predmeta abo yavisha za dopomogoyu naukovih metodiv sho maye na meti vstanovlennya zakonomirnostej jogo viniknennya rozvitku i peretvorennya v interesah racionalnogo vikoristannya u praktichnij diyalnosti lyudej Robochij stil doslidnika Pochatok HHI st SkladoviPonyattya temi doslidzhennya ta yiyi formulyuvannya Div takozh Tema naukovogo doslidzhennya Oskilki naukova problema ye sukupnistyu skladnih teoretichnih abo praktichnih pitan to v procesi naukovogo doslidzhennya problemu podilyayut na skladovi komponenti temi Tema chastina naukovoyi problemi yaka ohoplyuye odne abo dekilka pitan doslidzhennya Tema ce ne prosto nazva naukovoyi roboti a namichenij rezultat doslidzhennya yakij spryamovanij na virishennya konkretnogo pitannya Ce vidobrazhennya naukovoyi problemi v yiyi harakternih risah tomu formulyuvannya temi utochnyuye problemu okreslyuye mezhi doslidzhennya konkretizuye osnovnij zadum Razom z cim tema ye osnovnoyu planovo oblikovoyu odiniceyu pri organizaciyi naukovih doslidzhen Za napryamami temi podilyayut na teoretichni metodologichni ta organizacijni Teoretichni temi peredbachayut doslidzhennya okremih koncepcij teoriyi vidpovidnoyi nau ki yaki stosuyutsya yiyi naukovih zakoniv Metodologichni temi stosuyutsya elementiv metodiv konkretnih nauk sho zastosovuyutsya u procesi vivchennya yih ob yektiv Organizacijni temi vklyuchayut organizaciyu doslidzhen za konkretnimi naukovimi napryamami i zastosuvannya oderzhanih rezultativ u praktichnij diyalnosti Za prichinoyu viniknennya rozriznyayut tri vidi tem temi yaki vinikayut u rezultati rozvitku problem nad yakimi pracyuye danij naukovij kolektiv iniciativni temi temi na zamovlennya Proces formuvannya temi doslidzhennya vklyuchaye taki etapi vibir temi obgruntuvannya utochnennya temi konkretizaciya temi formulyuvannya nazvi temi zatverdzhennya temi Ob yekt i predmet doslidzhennya U metodologiyi naukovih doslidzhen rozriznyayut ponyattya ob yekt i predmet piznannya Ob yektom piznannya prijnyato nazivati te na sho spryamovana piznavalna diyalnist doslidnika Ob yektom naukovogo doslidzhennya ye navkolishnij materialnij svit ta formi jogo vidobrazhennya u svidomosti lyudej yaki isnuyut nezalezhno vid nashoyi svidomosti vidbirayutsya vidpovidno do meti doslidzhennya Doslidzhuvati mozhna ne tilki empirichnij ob yekt napriklad yakist produkciyi sobivartist virobiv a j teoretichnij napriklad diya zakonu vartosti Predmet doslidzhennya ce vlastivist harakteristika ob yekta doslidzhennya Napriklad vsi suspilni nauki vzagali vivchayut odin ob yekt suspilstvo prote vono suspilstvo maye rizni vlastivosti abo predmeti politichna ekonomiya sistema virobnichih vidnosin ekonomichna statistika kilkisna harakteristika ekonomichnih yavish buhgalterskij oblik analiz i audit gospodarsku diyalnist pidpriyemciv ta in Predmet konkretizuye pevnij bik ob yektu otzhe ye jogo chastinoyu Meta i zavdannya doslidzhennya Vihodyachi z nazvi naukovoyi roboti viznachenogo ob yekta ta predmeta formulyuyetsya meta doslidzhennya sho harakterizuye yaku najbilsh vazhlivu problemu abo zavdannya maye namir virishiti doslidnik Meta doslidzhennya ce ochikuvanij kincevij rezultat yakij zumovlyuye zagalnu spryamovanist i logiku doslidzhennya teoretichnogo abo prikladnogo Meta viznachayetsya vidpoviddyu na zapitannya Dlya chogo provoditsya doslidzhennya Chitke formulyuvannya konkretnoyi meti odna z najvazhlivishih metodologichnih vimog do pro grami naukovogo doslidzhennya Meta doslidzhennya polyagaye u virishenni naukovoyi problemi shlyahom udoskonalennya vibranoyi sferi diyalnosti konkretnogo ob yekta Postavlenoyi meti treba obov yazkovo dosyagti na zavershalnomu etapi doslidzhen neobhidno pereviriti chi vid povidayut visnovki postavlenij meti Meta formulyuyetsya lakonichno vona povinna tochno virazhati te osnovne sho namagayetsya zrobiti doslidnik Meta konkretizuyetsya ta rozvivayetsya u zavdannyah doslidzhennya Zavdannya doslidzhennya viznachayut dlya togo shob bilsh konkretno realizuvati jogo metu Zavdannya naukovogo doslidzhennya yak pravilo polyagayut u takomu virishennya teoretichnih pitan yaki pov yazani z problemoyu doslidzhennya vvedennya do naukovogo obigu novih ponyat rozkrittya yih sutnosti i zmistu rozroblennya novih kriteriyiv i pokaznikiv rozroblennya principiv umov i faktoriv zastosuvannya okremih metodik i metodiv viyavlennya utochnennya pogliblennya metodologichne obgruntuvannya suttyevosti priro di strukturi ob yekta sho vivchayetsya viyavlennya tendencij i zakonomirnostej procesiv ana liz realnogo stanu predmeta doslidzhennya dinamiki vnutrishnih protirich rozvitku viyavlennya shlyahiv ta zasobiv udoskonalennya yavisha procesu sho doslidzhuyetsya prak tichni aspekti roboti obgruntuvannya sistemi zahodiv neobhidnih dlya virishennya priklad nih zavdan eksperimentalna perevirka rozroblenih propozicij shodo rozv yazannya problemi pi dgotovka metodichnih rekomendacij dlya yih vikoristannya na praktici Zavdannya povinni rozglyadatis yak osnovni etapi naukovogo doslidzhennya Chastishe za vse formulyuvannya takih zavdan zdijsnyuyetsya u viglyadi pevnogo naboru pidpitan Napriklad viyaviti rozrobiti eksperimentalno pereviriti tosho Formulyuvannya meti i viznachennya zavdan naukovogo doslidzhennya odin z najvazhlivi shih tvorchih etapiv rozv yazannya problemi Meta i zavdannya doslidzhennya povinni buti chitko vikladeni peredbachati rozroblennya novih napryamiv rozvitku abo udoskonalennya isnuyuchoyi metodologiyi chi stvorennya novih metodik Metodi doslidzhennya Dokladnishe Naukovij metod Zovnishni videofajli1 Chi spravdi bilshist opublikovanih naukovih doslidzhen pomilkovi Kanal Cikava nauka na YouTube 9 grudnya 2020 Harakternoyu risoyu naukovogo doslidzhennya yaka viriznyaye jogo vid inshih vidiv doslidzhennya ye vikoristannya naukovih metodiv Viznachalnoyu risoyu naukovogo metodu ye vimoga ob yektivnosti sho viklyuchaye sub yektivne tlumachennya rezultativ ta mozhlivosti verifikaciyi otrimanih rezultativ Ne povinni prijmatisya na viru bud yaki tverdzhennya navit yaksho voni vihodyat vid avtoritetnih vchenih Metodi podilyayutsya na dvi grupi teoretichni ta empirichni Vidi doslidzhen Fundamentalne doslidzhennya rozpochate golovnim chinom shob viroblyati novi znannya nezalezhno vid perspektiv zastosuvannya Prikladne doslidzhennya maye na meti oderzhannya i vikoristannya znan dlya praktichnih cilej Sistemnij pidhid u naukovih doslidzhennyahSistemnij pidhid metodologichnij napryamok u nauci zadacha yakogo polyagaye v rozroblenni metodiv doslidzhennya i konstruyuvannya ob yektiv yaki mayut skladnu organizaciyu sistem riznih tipiv i klasiv Razom z cim sistemnij pidhid vistupaye i yak metod naukovogo doslidzhennya Pri comu sistemnij pidhid ne isnuye u viglyadi strogoyi metodologichnoyi koncepciyi Shvidshe za vse ce svogo rodu sukupnist piznavalnih pravil dotrimannya yakih dozvolyaye pevnim chinom zoriyentuvati konkretni doslidzhennya Sutnist sistemnogo pidhodu polyagaye v predstavlenni ob yekta doslidzhennya yak sistemi tobto cilisnoyi sukupnosti vzayemozv yazanih elementiv Osnovnimi principami sistemnogo pidhodu ye taki princip cilisnosti zobov yazuye rozglyadati sistemu yak cilisnij ob yekt yakosti yakogo ne zvodyatsya do vlastivostej okremih jogo elementiv princip vsebichnosti vimagaye vrahovuvati vsi vnutrishni zv yazki i vidnosini sistemi usi faktori yaki vplivayut na yiyi funkcionuvannya princip sistemoutvoryuyuchih vidnosin vimagaye viznachennya same tih zv yazkiv mizh chastinami elementami sistemi yaki zabezpechuyut yiyi cilisnist isnuvannya i rozvitok princip subordinaciyi vimagaye pri doslidzhenni buduvati iyerarhiyu elementiv i vidno sin za bud yakimi chitko viznachenimi kriteriyami mobilnist adekvatnist kerovanist tosho princip dinamichnosti zgidno z cim principom vsi harakteristiki sistemi neobhidno rozglyadati ne yak postijni a yak zminni azh do pryamo protilezhnogo znachennya porivnyano z pochatkovim princip viperedzhayuchogo vidobrazhennya peredbachaye nayavnist postijnoyi aktualnoyi problematiki tobto vimagaye ne konstataciyi potochnogo stanu sistemi a prognozuvannya yiyi najimovirnishogo stanu v majbutnomu Na vidminu vid klasichnogo sistemnij pidhid bazuyetsya na poslidovnomu perehodi vid zagalnogo do chastkovogo koli v osnovu rozglyadu pokladeno kincevu metu zaradi yakoyi i stvoryuyetsya sistema Poryadok zdijsnennya naukovogo doslidzhennya Etapi NDRProvedennya naukovogo doslidzhennya zapochatkovuyetsya rozroblennyam programi Programa viznachaye problemu metu zavdannya doslidzhennya metodi yih virishennya a takozh osnovni shlyahi i formi vprovadzhennya v praktiku ochikuvanih rezultativ Stvorennya programi rozpochinayetsya z rozroblennya koncepciyi doslidzhennya sho viznachaye jogo zagalnij zadum osnovnu ideyu Konceptualni polozhennya fiksuyut u metodologichnomu rozdili programi Metodologichnij rozdil vklyuchaye vibir temi doslidzhennya problemnu situaciyu yaka zumovlyuye neobhidnist provedennya doslidzhennya chomu pro voditsya viznachennya ob yekta i predmeta doslidzhennya strukturnij logichnij analiz ob yekta viznachennya meti i osnovnih zavdan doslidzhennya obgruntuvannya robochih gipotez gipotezi ne ye obov yazkovim elementom programi Nastupnij metodiko procedurnij rozdil vklyuchaye rozroblennya metodologiyi metodiki i tehniki doslidzhennya yak vzayemozv yazanih komponentiv Riven dostovirnosti osnovnih rezultativ naukovogo doslidzhennya znachno pidvishuyetsya yaksho voni bazuyutsya na eksperimentalnih danih Tomu programa povinna vklyuchati rozdil eksperimentalnih doslidzhen Naukova znachushist eksperimentalnih doslidzhen zale zhit vid yihnoyi spryamovanosti zmistu rivnya vikoristannya riznogo rodu harakternih oznak i otrimannya konkretnih rezultativ Harakternimi oznakami mozhna vvazhati sposib formuvannya umov prirodni shtuchni metu eksperimentalnogo doslidzhennya peretvoryuvalna konstatuyucha kontrolyuyucha poshukova formu provedennya laboratorna polova strukturu ob yektiv i yavish sho vivchayutsya prosta skladna kilkist variantnih faktoriv odnofaktorni i bagatofaktorni Zavershuyetsya eksperiment perehodom vid empirichnogo vivchennya do obrobki otrimanih danih logichnih uzagalnen analizu i teoretichnoyi interpretaciyi otrimanogo faktichnogo materialu Rezultati naukovogo doslidzhennya podayutsya u viglyadi pidsumkovogo dokumenta informaciyi informacijnoyi zapiski analitichnoyi zapiski chi zvitu pro naukovo doslidnu robotu Konkretnij sklad etapiv programi harakter vikonuvanih u yih ramkah robit viznachayutsya specifikoyu naukovogo doslidzhennya Etap logichno obgruntovanij rozdil naukovogo doslidzhennya sho maye samostijne znachen nya i sho ye ob yektom planuvannya i finansuvannya Osnovni etapi naukovo doslidnoyi roboti NDR 1 rozroblennya tehnichnogo zavdannya na NDR 2 vibir napryamu doslidzhennya 3 provedennya teoretichnih i eksperimentalnih doslidzhen 4 uzagalnennya i ocinka rezultativ doslidzhen Osnovni vimogi do NDR sho provodyatsya vstanovlyuyutsya v tehnichnomu zavdanni v yakomu zaznachayutsya meta i zavdannya doslidzhennya osnovni etapi NDR termini pochatku i zakinchennya NDR kincevij rezultat doslidzhennya poryadok prijmannya roboti tehniko ekonomichne obgruntuvannya docilnosti vikonannya NDR Informacijne zabezpechennya naukovih doslidzhenProvedennya naukovih doslidzhen vimagaye vidpovidnogo informacijnogo zabezpechennya Zabezpechennya ce te za dopomogoyu chogo stvoryuyutsya umovi dlya realizaciyi vkazanogo procesu Informacijne zabezpechennya ce sukupnist informaciyi ta sposobiv yiyi poshuku obrobki nakopichennya zberezhennya sistematizaciyi ta uzagalnennya z metoyu vikoristannya v procesi naukovogo doslidzhennya Zavdannyam informacijnogo zabezpechennya ye informuvannya naukovciv pro stan ob yektiv sho doslidzhuyutsya Krim togo informacijne zabezpechennya ye zasobom komunikaciyi obminu informaciyeyu naukovciv Klasifikuvati informacijne zabezpechennya naukovo doslidnogo procesu mozhna za takimi oznakami profesijno informacijna komunikaciya piznavalnist informaciyi zmist infor macijnogo zabezpechennya Komunikacijne zabezpechennya gruntuyetsya na profesijno informacijnih kontaktah nau kovciv konferenciyi simpoziumi naradi naukovi seminari tosho Z tochki zoru piznavalnogo harakteru informaciyi informacijne zabezpechennya mozhna podiliti na zabezpechennya novoyu informaciyeyu ta zabezpechennya relevantnoyu informaciyeyu yaka vikoristovuvalasya ranishe Za zmistom informaciyi informacijne zabezpechennya naukovo doslidnogo procesu podilyayetsya na zakonodavche zakoni i normativni akti Ukazi Prezidenta Ukrayini Postanovi ta rozporyadzhennya Uryadu Ukrayini planove informaciya z planiv ekonomichnogo i socialnogo rozvitku normativno dovidkove normi ta normativi dogovirne informaciya z dogovoriv mizh ekonomichnimi sub yektami tehnologichne tehnichna dokumentaciya standarti tehnichni umovi proektno tehnichna dokumentaciya organizacijno upravlinske yuridichno pravovi ta organizacijno rozporyadchi dokumenti sluzhbove listuvannya faktografichne zvitnist dani buhgalterskogo statistichnogo ta operativnogo obliku informacijno poshukove patentnij poshuk literaturnij oglyad tosho Poshuk neobhidnoyi informaciyi Naukovi doslidzhennya v bud yakij galuzi nauki povinni bazuvatisya na nadijnij ta dostovirnij informaciyi Obov yazkovoyu vimogoyu do doslidnika ye vsebichne ta gliboke vivchennya nim dosvidu poperednikiv yaki zajmalisya virishennyam yak obranoyi tak i sumizhnih problem Na pochatkovomu etapi naukovoyi roboti vivchennya literaturnih dzherel dozvolyaye obrati ta konkretizuvati temu doslidzhennya viznachiti jogo ob yekt rozrobiti teoretichni peredumovi majbutnoyi naukovoyi roboti dopomagaye viznachiti aktualnist obranoyi temi doslidzhennya Informacijna baza doslidzhennya vidigraye vazhlivu rol u stvorenni gipotezi yaka ye vidpravnoyu tochkoyu u naukovih doslidzhennyah Informaciya vidigraye viznachalnu rol u vivchenni istoriyi problemi sho doslidzhuyetsya Znannya istoriyi pitannya j metodik doslidzhennya sho vikoristovuvalasya ranishe dozvolyaye uniknuti dublyuvannya vikonanih robit i povtorennya pomilok a takozh rozglyanuti predmet u dinamici prostezhiti zagalni tendenciyi ta podalshi shlyahi jogo rozvitku i na cij osnovi buduvati naukovij prognoz Dlya informacijnogo poshuku neobhidno vikoristovuvati informacijni vidannya organiv NTI avtomatizovani informacijno poshukovi sistemi bazi danih banki danih Internet Dani poshuku mozhut buti vikoristani bezposeredno odnak najchastishe voni vikoristovuyutsya dlya viyavlennya pervinnih dzherel informaciyi yakimi ye naukovi praci monografiyi zbirniki ta inshi neobhidni dlya naukovoyi roboti vidannya Tak zabezpechuyetsya povnota informacijnoyi bazi doslidzhennya Poshuk informaciyi v biblioteci Biblioteka kulturno osvitnij zaklad sho zbiraye drukovani ta rukopisni materiali zdijsnyuye yih specialne opracyuvannya organizovuye zberezhennya ta zabezpechennya knigami chitachiv Bibliotechnij fond ce sukupnist vidpovidnim chinom vporyadkovanih dzherel informaciyi nagromadzhenih za pevnij period chasu yaki pidlyagayut obliku ta zberigannyu vidpovidno do chinnogo zakonodavstva Struktura bibliotechnih fondiv mozhe buti riznoyu Bibliotechnij fond nemozhlivo opracyuvati ne vikoristovuyuchi bibliotechni katalogi Bibliotechnij katalog ce perelik tvoriv druku j inshih dokumentiv nayavnih u fondi biblioteki abo grupi bibliotek skladenij u pevnomu poryadku yakij ye zasobom povidomlennya pro sklad i zmist bibliotechnogo fondu Alfavitnomu katalogu nalezhit osnovne misce Za nim mozhna vstanoviti nayavnist u biblioteci tvoriv togo chi inshogo avtora abo viznachenoyi knigi avtor chi nazva yakoyi vidomi U sistematichnomu katalozi kartki zgrupovani v logichnomu poryadku za okremimi galuzyami znan Za jogo dopomogoyu mozhna z yasuvati za yakimi galuzyami znan ta yaki same vidannya ye v biblioteci pidibrati neobhidnu literaturu a takozh vstanoviti avtora ta nazvu knigi yaksho vidomij yiyi zmist U predmetnomu katalozi yak i u sistematichnomu literatura grupuyetsya za yiyi zmistom Odnak na vidminu vid sistematichnogo v predmetnomu katalozi literatura ob yednana v pevni rubriki nezalezhno vid togo z yakih pozicij voni vikladeni Cherez ce v predmetnomu katalozi v odnomu misci znahodyatsya materiali yaki v sistematichnomu katalozi buli b rozkidani v rizni yashiki Nemozhlivo ne zgadati pro kartoteku sho ye perelikom vsih materialiv za okremo viznachenoyu tematikoyu Bibliotechni katalogi ta kartoteki ne isnuyut okremo navpaki voni pov yazani ta vzayemno dopovnyuyut odin odnogo polegshuyut chitacham poshuk neobhidnogo dzherela ta maksimalno povno vidtvoryuyut bibliotechnij fond Komp yuterni tehnologiyi poshuku informaciyi Suchasni tehnologiyi dozvolyayut zdijsnyuvati poshuk informaciyi cherez merezhu Internet za dopomogoyu poshukovih sistem ta u bibliotekah Merezha Internet ye globalnoyu sistemoyu z yednanih komp yuternih merezh skladovimi yakoyi ye elektronna poshta ta vsesvitnya merezha www abreviatura vid World Wide Web svitove pavutinnya Golovnim principom vikoristannya Internet ye vidkritist Internet skladayetsya z soten vilno ob yednanih merezh i nemaye zhodnoyi okremoyi grupi lyudej abo organizaciyi sho vi dpovidayut za jogo robotu Bagato kompanij cilodobovo pracyuyut v Internet a inshi pidklyuchayut svoyi komp yuteri do Internet timchasovo V comu polyagaye odna z najvagomishih perevag Internet vin mozhe pracyuvati koli okremi komp yuteri ne pidklyucheni do merezhi abo poshkodzheni Vsesvitnya merezha www vsesvitno rozpodilena baza gipertekstovih dokumentiv Na kozhnomu komp yuteri sho maye postijne pidklyuchennya do Internet mozhna rozmistiti dokumenti yaki planuyetsya zrobiti zagalnodostupnimi Todi cej komp yuter staye Web serverom Dlya pereglyadu zmistu serveriv koristuvach povinen mati specialnu programu Web brouzer Pri zdijsnenni poshuku neobhidnoyi informaciyi v Internet ye dekilka metodiv Po pershe slid skoristatisya katalogami Internet resursiv sho mistyat vzhe zgrupovanu informaciyu u viglyadi posilan na Web serveri Prikladami takih anglomovnih katalogiv ye www yahoo com www altavista com www google com ukrayinskih www meta ukraine com Cherez Internet mozhna znajti knigi zhurnali disertaciyi avtoreferati ta inshu potribnu dlya naukovoyi roboti literaturu Korisnist cogo sposobu polyagaye u tomu sho mozhna pracyuvati z katalogami bibliotek bez vidrivu vid roboti Pered vidvidannyam biblioteki dlya roboti z literaturoyu provoditsya poshuk dzherel yakij mozhna zdijsnyuvati yak v sistematichnomu tak i v alfavitnomu katalogah Pri poshuku informaciyi v Internet bibliotekah vikoristovuyutsya zagalni pravila poshuku informaciyi v elektronnih bazah danih Poryadok obrobki ta grupuvannya informaciyi Zgidno z obranoyu temoyu naukovoyi roboti doslidnik samostijno pidbiraye literaturni dzherela knigi broshuri statti oficijni dokumenti nakopichuye vidomchi materiali z temi ta opracovuye yih Poryadok roboti nad literaturnimi dzherelami vklyuchaye bibliografichnij poshuk literaturi z temi doslidzhen yiyi vivchennya fiksaciyu pochatkovih danih i yih vikoristannya u procesi naukovogo doslidzhennya dlya stvorennya novih znan Robota z drukovanimi ta elektronnimi dzherelami informaciyi peredbachaye zagalne oznajomlennya oznajomlennya zi zmistom i shvidkij pereglyad dzherela uvazhne chitannya po rozdilah vidilennya najvazhlivishogo tekstu vibirkove chitannya tekstu perechituvannya naj vazhlivishogo skladannya planu prochitanogo materialu postanovka problem vipiska z prochitanogo povnishe ta chitkishe citata i bibliografichnij opis iz zaznachennyam tih storinok zvidki vzyata citata oformlennya kartotek bibliografichna kartoteka kartoteka vipisok kartoteka referativ kartoteka inozemnoyi literaturi zistavlennya ta kritichna ocinka prochitanogo zapis zauvazhen Pri roboti iz drukovanimi ta elektronnimi dzherelami informaciyi doslidnik robit vipiski okremih rechen abo abzaciv Pri comu neobhidno unikati nakopichennya materialu sho ne stosuyetsya obranoyi temi ta ob yekta doslidzhennya Dosvid svidchit sho priblizno 30 40 literaturnih dzherel pochatkovo vidibranih za yih nazvoyu viyavlyayutsya nekorisnimi pri roboti nad temoyu U procesi roboti nad dzherelami z yavlyayutsya vlasni visnovki ocinki uzagalnennya pe redbachennya u vikoristanni informaciyi Koli vipiski zdijsnyuyutsya rukopisnim sposobom yih neobhidno zapisuvati j vidilyati v teksti poznachkami na poli u kvadratnih duzhkah abo zapisuvati inshim kolorom U comu vipadku okremi polozhennya krashe fiksuvati na arkushah paperu tilki z odnogo boku zalishayuchi veliki polya Ce daye zmogu u neobhidnih vipadkah robiti dodatkovi vstavki paralelni vipiski z inshih knig dlya porivnyannya a takozh vikladu vlasnoyi dumki z cogo pitannya Z ciyeyu metoyu mozhna vikoristati kartki z kartonu abo cup kogo paperu napriklad yaki zruchno grupuvati za odnoridnistyu pitan sho vivchayutsya Doci lno robiti kolorovi abo shriftovi vidilennya notatok Odnak u suchasnih umovah nabagato krashe ta zruchnishe vikoristovuvati dlya roboti nad tekstom personalnij komp yuter ta specialne programne zabezpechennya tekstovi redakto ri napriklad Microsoft Word Pri vikoristanni komp yutera proces pochatkovogo nakopichennya informaciyi znachno sproshuyetsya Vipiski mozhna robiti vlasnoruchno zapisuyuchi tekst u vidpovidnij tekstovij fajl Inshij shlyah ce skanuvannya velikih chastin tekstu skanerom a potim za neobhidnosti jogo pravka ta komentar Mozhna takozh vikoristovuvati programi dlya avtomatichnogo perekladu Nezalezhno vid togo na yakomu nosiyi elektronnomu chi na paperovomu zafiksovana infor maciya iz literaturnogo dzherela vona povinna buti zgrupovana za odnoridnimi oznakami dlya vikoristannya v procesi doslidzhennya Takoyu oznakoyu zdebilshogo ye pitannya yaki mistyatsya u plani temi doslidzhennya Zapisi na paperovih kartkah zruchno grupuvati u specialni kartoteki ale voni povinni mati kartonni rozpodilniki z indikatorami za planom doslidzhennya Pri vikoristanni komp yuteriv varto nakopichuvati vipiski v okremih fajlah sho vidpovidayut rozdilam roboti Potim u procesi vtorinnogo grupuvannya materialu neobhidnij tekst bude perenositisya v osnovnij fajl naukovoyi roboti U hodi doslidzhennya doslidnik opracovuye veliku kilkist literaturnih dzherel informaciyu z yakih nemozhlivo zapam yatati chi vipisati v povnomu obsyazi tomu neobhidno pri yiyi obrobci vikoristovuvati taki sposobi fiksaciyi informaciyi anotaciya rezyume tezi refe rat citata konspekt pokazhchiki Anotaciya ye stisloyu harakteristikoyu knigi statti rukopisu tosho Za svoyim harakterom anotaciyi mozhut buti dovidkovimi ta rekomendacijnimi tobto takimi yaki mistyat kritichnu ocinku tvoru Vihodyachi z vimog do anotaciyi yiyi obsyag mozhe buti vid dekilkoh sliv do 10 15 ryadkiv Rezyume ce korotkij pidsumok prochitanogo tvoru v yakomu mistyatsya visnovki ta golo vni pidsumki Tezi polozhennya yaki korotko vikladayut odnu z osnovnih dumok lekciyi dopovidi tosho Citata doslivnij urivok z tvoru pevnogo avtora sho navoditsya dlya pidtverdzhennya abo zaperechennya vislovlyuvanoyi dumki Shlyahom cituvannya slid oformlyuvati najvazhlivishi fragmenti avtorskogo tekstu Referat ce skorochene vikladennya zmistu naukovogo tvoru z osnovnimi danimi ta visnovkami Referat ce ne mehanichnij perekaz roboti a vikladennya yiyi suti Postorinkovi pokazhchiki dzherel U procesi oznajomlennya z dzherelami informaciyi ne potribno pospishati vidrazu zh konspektuvati prochitane a docilno skladati postorinkovi pokazhchiki do dzherel yaki vivchayutsya Duzhe chasto zastosovuyut takij zasib obrobki dzherel yak skladannya postorinkovogo spisku pokazhchika citat yaki namagayutsya vipisati Potim zakinchivshi chitannya knigi roblyat vipiski abo skladayut konspekt Oformlennya rezultativ naukovoyi roboti Prijomi vikladennya materialiv naukovogo doslidzhennyaDiv takozh Mova ta stil naukovoyi roboti Avtor naukovoyi praci mozhe zastosovuvati dekilka metodichnih prijomiv vikladennya naukovih materialiv suvoro poslidovnij cilisnij vibirkove vikladennya Suvoro poslidovne vikladennya materialu naukovoyi praci vimagaye vid avtora poslidovnogo vikladennya materialiv poki avtor ne zakinchit povnistyu rozdil vin ne mozhe perehoditi do nastupnogo Cej prijom potrebuye porivnyano bagato chasu Cilisnij prijom potrebuye znachno menshogo chasu na pidgotovku chistovogo kincevogo varianta rukopisu i pov yazanij z rozroblennyam spochatku poperednogo varianta vsogo rukopisu a potim jogo obrobkoyu shlyahom vnesennya dopovnen ta vipravlen Vibirkove vikladennya materialiv v osnovnomu zastosovuyetsya doslidnikami eksperimentatorami Yak tilki zibrani faktichni dani avtor pochinaye obrobku materialiv u bud yakomu zruchnomu dlya nogo poryadku U naukovij praktici najbilshogo poshirennya nabuv cilisnij prijom vikladennya naukovih materialiv Na etapi roboti nad rukopisom vzhe z samogo pochatku bazhano vidilyati osnovni kompozicijni elementi vstup osnovnu chastinu visnovki ta propoziciyi bibliografichnij spisok vikoristanih dzherel dodatki Vprovadzhennya naukovih doslidzhenAprobaciya ta oprilyudnennya rezultativ naukovogo doslidzhennya Osnovnimi formami aprobaciyi naukovih doslidzhen ye obgovorennya yih na seminarah konferenciyah oprilyudnennya ta eksperimentalne vprovadzhennya Kolektivne obgovorennya roboti zvichajno provoditsya v kolektivi de vikonuvalas NDR na zasidannyah kafedri laboratoriyi viddilu naukovo tehnichnoyi radi zalezhno vid osob livostej temi stupenya yiyi novizni skladnosti kompleksnosti ta znachushosti Do uchasti v obgovorenni bazhano zaluchati providnih specialistiv yaki ye znavcyami v pitan nyah sho obgovoryuyutsya Uchasnikiv obgovorennya potribno poperedno oznajomiti z planom osnovnimi polozhennyami temi visnovkami ta rekomendaciyami Usne povidomlennya bez poperednogo oznajomlennya uchasnikiv obgovorennya z osnovni mi materialami ye maloefektivnim Odniyeyu z najbilsh efektivnih form kolektivnogo obgovorennya ye Vid uchasnikiv diskusiyi vimagayutsya aktivnist vminnya bachiti pozitivni storoni praci sho obgovoryuyetsya chitko formulyuvati sut pomilok i nedolikiv vkazuvati mozhlivi shlyahi yih vipravlennya tolerantnist u vidstoyuvanni svoyeyi poziciyi Naukovi seminari ye specifichnoyu formoyu kolektivnogo obgovorennya naukovih problem yaka zabezpechuye umovi dlya rozvitku mislennya cherez diskusiyu Keruye naukovim seminarom providnij vchenij yakij aktivno i plidno pracyuye v galuzi nauki Tradicijno na rozglyad uchasnikiv naukovogo seminaru vinosyat odnu abo dekilka dopovidej dlya chogo zazdalegid priznachayut dopovidachiv U procesi obgovorennya dopovidi docilno priznachati dvoh oponentiv z uchasnikiv seminaru Oponenti poperedno oznajomlyuyutsya z dopoviddyu vivchayut literaturu za temoyu dopovidi i dayut rozgornutu argumentovanu ocinku pri obgovorenni Konferenciyi forumi simpoziumi Pid konferenciyeyu rozumiyut zbori naradi pred stavnikiv naukovih gromadskih ta inshih organizacij dlya obgovorennya i rozv yazannya pevnih pitan Konferenciyi mozhut provoditisya na riznih rivnyah vuzivski abo mizhvuzivski miski regionalni vseukrayinski mizhnarodni z riznim kontingentom uchasnikiv naukovci praktiki predstavniki gromadskosti predstavniki vladnih struktur i t in z riznim zmistom pitan sho vinosyatsya na obgovorennya naukovi naukovo praktichni praktichni tosho Kongres ce z yizd abo narada z shirokim predstavnictvom perevazhno mizhnarodnogo harakteru Studentski konferenciyi Zaluchennya studentiv do uchasti u konferenciyah dozvolyaye roz vivati iniciativu aktivnist i samostijnist ta vihovuye vidpovidalnist pered kolektivom Pri yiyi provedenni studenti privchayutsya pracyuvati nad dodatkovoyu literaturoyu udoskonalyuyut naviki logichnogo vikladennya materialu vminnya gramotno ta poslidovno poyasniti material temi Oprilyudnennya rezultativ naukovih doslidzhen mozhe zdijsnyuvatis u formi publikaciyi statej u fahovih vidannyah tez vistupiv na konferenciyah seminarah simpoziumah naradah kruglih stolah tosho opublikuvannya naukovoyi monografiyi Osoblivoyu formoyu oprilyudnennya ye avtoreferati kandidatskih i doktorskih disertacij Eksperimentalne vprovadzhennya tobto vprovadzhennya yak element samogo doslidzhennya neobhidno viriznyati vid vprovadzhennya yake zdijsnyuyetsya pislya zavershennya roboti Pershe peredbachaye ne tilki udoskonalennya praktiki ale j perevirku utochnennya i rozvitok teoriyi ta metodiki vidpracyuvannya rekomendacij Druge peredbachaye vprovadzhennya vidpracovanih gotovih perevirenih rezultativ tobto persh za vse udoskonalennya praktichnoyi diyalnosti sho ne viklyuchaye zvichajno v podalshomu dorobki ta udoskonalennya vprovadzhenoyi NDR Vprovadzhennya rezultativ naukovih doslidzhen Rezultativnist doslidzhennya znachnoyu miroyu viznachayetsya stupenem realizaciyi jogo rezultativ tobto vprovadzhennyam Vprovadzhennya zavershenih naukovih doslidzhen zaklyuchnij etap NDR Vprovadzhennya ce peredacha zamovniku NDR naukovoyi produkciyi zviti instrukciyi metodiki tehnichni umovi tehnichnij proekt tosho u zruchnij dlya realizaciyi formi sho zabezpe chuye tehniko ekonomichnij efekt Neobhidno vidmititi sho NDR peretvoryuyetsya v produkt lishe z momentu yiyi spozhivannya zamovnikom Otzhe vprovadzhennya zavershenih naukovih doslidzhen polyagaye v peredachi naukovih rezultativ u praktichne vikoristannya Osnovnimi rezultatami naukovih doslidzhen ye taki teoretichni rezultati viznachennya utochnennya terminologiyi viyavlennya vlastivostej ob yektiv sho doslidzhuvalis zakonomirnostej yih vzayemodiyi z inshimi yavishami tosho metodologichni abo metodichni rezultati rozroblennya metodik obliku analizu kontrolyu ocinki ob yektiv sho doslidzhuvalis a takozh metodiki z organizaciyi ta upravlinnya tosho prikladni praktichni rezultati zastosuvannya rozroblenih klasifikacij metodik algoritmiv i t in v procesi obliku analizu kontrolyu ocinki organizaciyi upravlinnya diyalnistyu okremoyi organizaciyi pidpriyemstva grupi pidpriyemstv galuzi tosho Osnovnimi rivnyami vprovadzhennya rezultativ naukovih doslidzhen ye taki mizhnarodnij nadnacionalnij derzhavnij prijnyattya rezultativ naukovih doslidzhen derzhavnimi organami vladi Verhovnoyu Radoyu Ukrayini Kabinetom Ministriv Ukrayini tosho regionalnij prijnyattya rezultativ naukovih doslidzhen regionalnimi strukturami galuzevij prijnyattya rezultativ naukovih doslidzhen galuzevimi strukturami okreme pidpriyemstvo vprovadzhennya rezultativ u praktiku roboti konkretnogo pidpriyemstva u navchalnij proces vikoristannya rezultativ naukovih doslidzhen u navchalnomu procesi pri formuvanni navchalnih program planiv napisanni lekcij navchalnih posibnikiv pidruchnikiv tosho Vprovadzhennya naukovih doslidzhen u praktiku roboti pidpriyemstv yak pravilo skladayetsya z dvoh stadij doslidno virobnichogo vprovadzhennya ta serijnogo vprovadzhennya vprovadzhennya dosyagnen nauki novoyi tehniki novoyi tehnologiyi Yak bi retelno ne provodilis NDR u naukovo doslidnih organizaciyah voni ne mozhut urahuvati rizni chasto vipadkovi faktori sho diyut v umovah virobnictva Tomu naukove rozroblennya na pershij stadiyi vprovadzhennya potrebuye doslidnoyi perevirki u virobnichih umovah Pislya doslidno virobnichogo vprovadzhennya novi materiali konstrukciyi tehnologiyi rekomendaciyi metodiki vprovadzhuyut u serijne virobnictvo yak elementi novoyi tehniki Na comu drugomu etapi naukovo doslidni organizaciyi ne berut uchasti u vprovadzhenni Voni mozhut na prohannya organizaciyi sho provodit vprovadzhennya nadavati konsultaciyi abo ne znachnu naukovo tehnichnu dopomogu Pislya vprovadzhennya dosyagnen nauki u virobnictvo skladayut poyasnyuvalnu zapisku do yakoyi dodayut akti vprovadzhennya ta ekspluatacijnih viprobuvan rozrahunok ekonomich noyi efektivnosti dovidki pro richnij obsyag vprovadzhennya dlya vklyuchennya ekonomiyi sho bude otrimana v plan znizhennya sobivartosti protokol chastkovoyi uchasti organizacij u rozroblenni ta vprovadzhenni rozrahunok fondu zarobitnoyi plati ta inshi dokumenti Vprovadzhennya rezultativ NDR finansuyut organizaciyi yaki jogo zdijsnyuyut Naukova diyalnist maye bagatoaspektnij harakter i yiyi rezultati yak pravilo mozhut vikoristovuvatisya u bagatoh sferah ekonomiki protyagom trivalogo chasu Efektivnist naukovih doslidzhenNauka ye najefektivnishoyu sferoyu kapitalovkladen U svitovij praktici zavedeno vvazhati sho pributok vid kapitalovkladen u nauku ye nabagato bilshim nizh pributok u inshih galuzyah ekonomiki Za danimi zakordonnih specialistiv na odin dolar vitrat na nauku pri butok na rik stanovit 4 7 dolariv i bilshe V Ukrayini na 1 grn sho bula vitrachena na NDR ta DKR pributok takozh ye dosit velikim i stanovit v serednomu 3 8 grn Prote pro efektivnist doslidzhen mozhna suditi lishe pislya yih uspishnogo zavershennya ta vprovadzhennya tobto todi koli voni pochinayut davati viddachu dlya nacionalnoyi ekonomiki Veliku rol vidigraye faktor chasu Tomu chas rozroblennya prikladnih tem po mozhlivosti povinen buti najkorotshim Najkrashij termin do troh rokiv Dlya bilshosti doslidzhen jmovirnist otrimannya efektu v ekonomici perevishuye 80 U najzagalnishomu vipadku pid efektom rozumiyut rezultat zistavlennya novogo stanu yavisha pislya dosyagnennya prodiktovanih potrebami sub yekta cilej z yakistyu jogo pochatkovogo stanu Rezultatom NDR ye dosyagnennya naukovogo naukovo tehnichnogo ekonomichnogo finansovo ekonomichnogo socialnogo ta ekologichnogo efektiv harakterizuyetsya prirostom kilkosti i yakosti informaciyi abo sumi znan u pevnij galuzi nauki pov yazanij z analogichnim prirostom naukovo tehnichnoyi informaciyi i harakterizuye mozhlivist vikoristannya rezultativ vikonanih doslidzhen v inshih NDR i DKR spryamovanih na stvorennya novoyi produkciyi abo tehnologiyi Ekonomichnij efekt vidobrazhaye rezultat perevishennya dohodiv vid vprovadzhennya rezultativ NDR nad vitratami na yih zdijsnennya razom z ekonomichnim efektom peredbachaye polipshennya kincevogo stanu organizaciyi shodo yiyi finansovoyi stijkosti likvidnosti platospromozhnosti polipshennya strukturi aktiviv i pasiviv pidvishennya zdatnosti rozrahovuvatisya za zobov yazannyami pririst vlasnogo kapitalu vidobrazhaye polipshennya yakosti zhittya lyudej sho adekvatno zrostannyu dohodiv pracivnikiv zabezpechennyu yih zajnyatosti pidvishennyu kvalifikaciyi polipshennyu umov praci skorochennyu travmatizmu i kilkosti vipadkiv profesijnih zahvoryuvan polip shennyu socialnoyi zahishenosti oznachaye znizhennya antropogennogo vplivu na navkolishnye prirodne seredovishe u rezultati vprovadzhennya NDR Efektivnist doslidzhen ce harakteristika sukupnosti otrimanih naukovih ekonomichnih i socialnih rezultativ Zistavlennya otrimanih rezultativ z vitratami na yih dosyagnennya harakterizuye efektivnist doslidzhennya v cilomu Kriteriyami efektivnosti naukovih doslidzhen ye taki naukova znachushist vikonanoyi roboti obsyag naukovoyi produkciyi yakij vimiryuyetsya zagalnoyu abo serednoyu kilkistyu publikacij sho pripadayut na odnogo naukovogo spivrobitnika vikonanih i zahishenih disertacijnih robit zavershenih tem abo zdanih zvitiv tosho ekonomiya suspilnih vitrat Pid ekonomichnoyu efektivnistyu naukovih doslidzhen u cilomu rozumiyut znizhennya vitrat suspilnoyi ta zhivoyi praci na virobnictvo produkciyi v galuzi de vprovadzheni zakincheni naukovo doslidni roboti ta doslidno konstruktorski rozrobki NDR ta DKR Kriteriyami efektivnosti praci okremih naukovciv ye taki publikacijnij sumarna kilkist drukovanih publikacij zagalnij yih obsyag u drukovanih arkushah kilkist monografij pidruchnikiv navchalnih posibnikiv ekonomichnij pokaznik produktivnosti praci viroblennya v tis grn koshtorisnoyi vartosti NDR novizni rozrobok kilkist avtorskih svidoctv ta patentiv na vinahodi citovanosti robit kilkist posilan na drukovani praci vchenogo tosho Za takimi kriteriyami ocinki roboti naukovciv mozhna normuvati yih pracyu okremo planuvati zavdannya kozhnogo pracivnika Efektivnist roboti naukovo doslidnoyi grupi abo organizaciyi ocinyuyut za kilkoma kriteriyami serednorichnim virobitkom NDR DKR kilkistyu vprovadzhenih tem ekonomichnoyu efektivnistyu vid vprovadzhennya NDR DKR zagalnim ekonomichnim efektom kilkistyu oderzhanih patentiv na vinahodi kilkistyu prodanih licenzij abo valyutnoyu viruchkoyu Ekonomichnij efekt vid vprovadzhennya osnovnij pokaznik efektivnosti naukovih doslidzhen Efekt vid vprovadzhennya rozrahovuyut za ves period pochinayuchi vid chasu rozroblennya temi do oderzhannya viddachi Zvichajno chas takogo periodu stanovit kilka rokiv Riven novizni prikladnih doslidzhen ta rozrobok harakterizuyetsya kriteriyem novizni Knov tobto chislom zavershenih robit za yakimi oderzhani patenti na vinahodi Kriterij novizni vimiryuyetsya absolyutnim chislom avtorskih svidoctv i patentiv Razom z tim bilsh ob yektivnimi ye vidnosni pokazniki napriklad kilkist avtorskih svidoctv i patentiv sho vidnesena do viznachenoyi kilkosti robitnikiv danogo kolektivu do 100 abo do 1000 abo do chisla tem sho rozroblyayutsya kolektivom i za yakimi potribno oformlyuvati ta patenti Ekonomichnij efekt vid vprovadzhennya NDR rozrahovuyetsya za tipovimi metodikami rozrahunku efektu vid vprovadzhennya novovveden Viriznyayut tri vidi ekonomichnogo efektu poperednij ochikuvanij ta faktichnij Poperednij ekonomichnij efekt vstanovlyuyut pri obgruntuvanni temi naukovogo doslidzhennya ta vklyuchennya yiyi do planu robit Rozrahovuyut jogo za oriyentovnimi ukrupnenimi pokaznikami z urahuvannyam obsyagu vprovadzhennya rezultativ doslidzhen Ochikuvanij ekonomichnij efekt rozrahovuyut u procesi vikonannya NDR Jogo umovno vidnosyat prognozuyut do viznachenogo periodu roku vprovadzhennya NDR u virobnictvo Ochikuvanij efekt rozrahovuyut ne tilki na odin rik ale i na bilsh trivali periodi integralnij rezultat Oriyentovno takij period stanovit do 10 rokiv vid pochatku vprovadzhennya dlya novih materialiv ta do 5 rokiv dlya konstrukcij priladiv tehnologichnih procesiv Ochikuvanij ekonomichnij efekt rozrahovuyut organizaciyi yaki vikonuyut naukovi rozrobki Faktichnij ekonomichnij efekt viznachayetsya pislya vprovadzhennya naukovih rozrobok u virobnictvo ale ne ranishe nizh cherez 1 rik Rozrahunok jogo vikonuyut za faktichnimi vitratami na naukovi doslidzhennya ta vprovadzhennya z urahuvannyam konkretnih vartisnih pokaznikiv danoyi galuzi pidpriyemstva de buli vprovadzheni naukovi rozrobki Faktichnij ekonomichnij efekt rozrahovuyut pidpriyemstva na yakih zdijsnyuyetsya vprovadzhennya rezultativ NDR Faktichnij ekonomichnij efekt ye najbilsh dostovirnim kriteriyem ekonomichnoyi efektivnosti vikonannya NDR LiteraturaKnigi Metodologiya naukovih doslidzhen Pidruchnik Biluha M T Kiyiv ABU 2002 480 s Bileckij V S Metodologiya naukovih doslidzhen tehnichnih ob yektiv ta yih optimizaciya Navchalnij posibnik Nac tehn un t Harkiv politehn in t Kiyiv FOP Halikov Ruslan Halikovich 2023 118 s Zhurnali Vikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Naukove doslidzhennyaResearch Synthesis MethodsDiv takozhMetodi naukovogo doslidzhennya Doslidzhennya Dokazova medicina Naukova etikaPosilannyaRozvidka Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 2 M Ya S 337 Timanyuk V M Naukove doslidzhennya Farmacevtichna enciklopediya