Миньковецька держава — самопроголошена держава, створена подільським шляхтичем Ігнацієм Сцибор-Мархоцьким (1749–1827), власником ключа в тогочасному Ушицькому повіті Подільської губернії.
Миньковецька держава | ||||
| ||||
Столиця | Миньківці | |||
Форма правління | правова держава | |||
Історія | ||||
- Засновано | 1791 | |||
- Ліквідовано | 1810-ті | |||
Історія
Заснування
Ігнацій Сцибор-Мархоцький успадкував містечко Миньківці зі всіма належними до нього фільварками та хуторами у 1788 р. Окрім Миньківців, І.Мархоцький став власником ряду сіл: Мислиборж, Городище, Катеринівка, Антонівка, Кружківці, Отроків, Хапанівка, Притулія, Тимків, Pobujna (с. Побійна), Pobujanka (с. ), Старик, Сивороги, Сеферівка, Ostoja (тепер с. Держанівка). Свої землі Сцибор-Мархоцький проголосив «Миньковецькою державою».
Як справжня держава, вона мала свої кордони, позначені стовпами із написом «Границя Миньковецької держави від Російського царства».
Скасування панщини
Одним із найперших та найсерйозніших кроків правителя Миньковецької держави було звільнення своїх селян від кріпосної залежності та дарування їм особистої свободи. Про це йшлося в особливому акті, урочисто проголошеному 1 січня 1795 р. Цей акт «скасовував панщину і натомість запроваджував обов'язок селян платити чинш у розмірі 1 карб. 4 коп. за 100 сажнів землі».
Для увічнення в пам'яті майбутніх поколінь звільнення селян від кріпацтва, І.Мархоцьким було засноване особливе свято, з цього ж дня він починає величати себе графом. На думку тогочасного православного духовенства, згадане свято було введене на честь давньоримської богині землеробства Церери, хоча сам Мархоцький називав його святом жнив або обжинками.
Судова система
Мархоцький був добре обізнаний у римському праві, працях Платона та творах французьких та російських просвітителів, тож відносини між мешканцями базувалися на законодавчих актах, які він створював сам.
Важливим кроком І. Мархоцького було створення суду «для здійснення справедливості серед підданих». У своїй діяльності судді користувались статутом із п'яти глав, де були визначені їхні права та обов'язки. Існував суд апеляційний та адміністративний. Кожне село мало свій колегіальний суд, що розглядав справи як перша інстанція. Суд другої (вищої) інстанції був у Миньківцях. У своїй діяльності він керувався статтями і положеннями римського права.
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEVsUkRFbE9EWWxSREFsUWpnbFJEQWxRakVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBdEpVUXdKVGxESlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGcxSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZMbXB3Wnk4ek1UbHdlQzBsUkRBbFFURWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXhKVVF4SlRnMkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3TFNWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTROU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Окрім звільнення селян від панщини, І. Мархоцький дбав і про вдосконалення землеробства, і про покращення селянського добробуту. Економіка «Миньковецької держави» значно зросла. Тут працювали польська та єврейська друкарні, фабрики сукна й тканини, паперу, селітри, карет, лаку; цегельні, млини, винниці, годівлі тутових шовкопрядів. Діяли музична академія, хор і оркестр. Дороги обсаджувались декоративними та фруктовими деревами. Щороку із графського маєтку відряджався хліб човнами по Дністру в Чорне море, споряджалися валки возів із сільськогосподарською і промисловою продукцією на численні торги і ярмарки. Для внутрішнього вжитку випускали власні гроші.
Занепад
На жаль, в умовах самодержавно-кріпосницького ладу такий феномен як «Миньковецька держава» І. Мархоцького з її демократичним соціально-економічним устроєм просто не мала шансів на виживання. Навіть попри підтримку населення та місцевого духовенства граф І. Мархоцький все ж не уник переслідування з боку церковної та світської влади. «За свои чудачества, — писав відомий краєзнавець Є. Й. Сіцинський, — особенно за учреждение языческих празднеств, Мархоцкий был судим и даже попал в тюрьму, затем освобожден; умер в 1827 г.»
Пам'ять
Для відродження «Миньковецької держави» та вшанування пам´яті графа Сцибор-Мархоцького з 2008 року в селі Отроків Новоушицького району Хмельницької області проводиться етно-футуристичний «Фестиваль Отроків».
Література
- Огієнко І. І. Історія українського друкарства / Упоряд., авт. іст.-біогр. нарису та приміт. М. С. Тимошик. — Либідь, 1994. — 448 с.
- Миньківці на Ушиці. Краєзнавчий збірник до 600-річчя села. Упорядник: В. А. Захар'єв. Рецензент: М. Б. Петров, кандидат історичних наук, професор.
- Сутковецький В. О. Віск і криця, м. Хмельницький, Облполіграфвидав, 1990.
- Сутковецький В. О. Таємниця старого майстра. Історична повість. — Хмельницький, 1994.
- Грищук Б. А. Миньковецька держава графа Мархоцького. — Хмельницький, 1996.
- Білий О. П., Білий П. А. Миньковеччина: історичний нарис
- Dubiecki M. Przymierze dziedzica z poddannymi rolnikami. Archiwum dla historii literatury i oswiaty. — Krakow: Nakl. Akad. Um., 1905. — t. XIII. (пол.)
- Dr. Antoni J., «Hrabia Redux» / Opowiadania, ser. IV, t. II.Warszawa, 1884. (пол.)
Посилання
- Іван Огієнко. Історія українського друкарства [ 27 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Граф Мархоцкий, государство Миньковецкое и еврейское книгопечатание на Украине [ 15 грудня 2007 у Wayback Machine.]
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Minkovecka derzhava samoprogoloshena derzhava stvorena podilskim shlyahtichem Ignaciyem Scibor Marhockim 1749 1827 vlasnikom klyucha v togochasnomu Ushickomu poviti Podilskoyi guberniyi Minkovecka derzhava1791 1810 tiStolicya MinkivciForma pravlinnya pravova derzhavaIstoriya Zasnovano 1791 Likvidovano 1810 tiIstoriyaZasnuvannya Ignacij Scibor Marhockij uspadkuvav mistechko Minkivci zi vsima nalezhnimi do nogo filvarkami ta hutorami u 1788 r Okrim Minkivciv I Marhockij stav vlasnikom ryadu sil Misliborzh Gorodishe Katerinivka Antonivka Kruzhkivci Otrokiv Hapanivka Prituliya Timkiv Pobujna s Pobijna Pobujanka s Starik Sivorogi Seferivka Ostoja teper s Derzhanivka Svoyi zemli Scibor Marhockij progolosiv Minkoveckoyu derzhavoyu Yak spravzhnya derzhava vona mala svoyi kordoni poznacheni stovpami iz napisom Granicya Minkoveckoyi derzhavi vid Rosijskogo carstva Skasuvannya panshini Odnim iz najpershih ta najserjoznishih krokiv pravitelya Minkoveckoyi derzhavi bulo zvilnennya svoyih selyan vid kriposnoyi zalezhnosti ta daruvannya yim osobistoyi svobodi Pro ce jshlosya v osoblivomu akti urochisto progoloshenomu 1 sichnya 1795 r Cej akt skasovuvav panshinu i natomist zaprovadzhuvav obov yazok selyan platiti chinsh u rozmiri 1 karb 4 kop za 100 sazhniv zemli Dlya uvichnennya v pam yati majbutnih pokolin zvilnennya selyan vid kripactva I Marhockim bulo zasnovane osoblive svyato z cogo zh dnya vin pochinaye velichati sebe grafom Na dumku togochasnogo pravoslavnogo duhovenstva zgadane svyato bulo vvedene na chest davnorimskoyi bogini zemlerobstva Cereri hocha sam Marhockij nazivav jogo svyatom zhniv abo obzhinkami Sudova sistema Marhockij buv dobre obiznanij u rimskomu pravi pracyah Platona ta tvorah francuzkih ta rosijskih prosvititeliv tozh vidnosini mizh meshkancyami bazuvalisya na zakonodavchih aktah yaki vin stvoryuvav sam Vazhlivim krokom I Marhockogo bulo stvorennya sudu dlya zdijsnennya spravedlivosti sered piddanih U svoyij diyalnosti suddi koristuvalis statutom iz p yati glav de buli viznacheni yihni prava ta obov yazki Isnuvav sud apelyacijnij ta administrativnij Kozhne selo malo svij kolegialnij sud sho rozglyadav spravi yak persha instanciya Sud drugoyi vishoyi instanciyi buv u Minkivcyah U svoyij diyalnosti vin keruvavsya stattyami i polozhennyami rimskogo prava Ekonomika Ogorozha z imitacijnim fortechnim murom sadibi Scibor Marhockogo u s Otrokiv Okrim zvilnennya selyan vid panshini I Marhockij dbav i pro vdoskonalennya zemlerobstva i pro pokrashennya selyanskogo dobrobutu Ekonomika Minkoveckoyi derzhavi znachno zrosla Tut pracyuvali polska ta yevrejska drukarni fabriki sukna j tkanini paperu selitri karet laku cegelni mlini vinnici godivli tutovih shovkopryadiv Diyali muzichna akademiya hor i orkestr Dorogi obsadzhuvalis dekorativnimi ta fruktovimi derevami Shoroku iz grafskogo mayetku vidryadzhavsya hlib chovnami po Dnistru v Chorne more sporyadzhalisya valki voziv iz silskogospodarskoyu i promislovoyu produkciyeyu na chislenni torgi i yarmarki Dlya vnutrishnogo vzhitku vipuskali vlasni groshi Zanepad Na zhal v umovah samoderzhavno kriposnickogo ladu takij fenomen yak Minkovecka derzhava I Marhockogo z yiyi demokratichnim socialno ekonomichnim ustroyem prosto ne mala shansiv na vizhivannya Navit popri pidtrimku naselennya ta miscevogo duhovenstva graf I Marhockij vse zh ne unik peresliduvannya z boku cerkovnoyi ta svitskoyi vladi Za svoi chudachestva pisav vidomij krayeznavec Ye J Sicinskij osobenno za uchrezhdenie yazycheskih prazdnestv Marhockij byl sudim i dazhe popal v tyurmu zatem osvobozhden umer v 1827 g Pam yatDlya vidrodzhennya Minkoveckoyi derzhavi ta vshanuvannya pam yati grafa Scibor Marhockogo z 2008 roku v seli Otrokiv Novoushickogo rajonu Hmelnickoyi oblasti provoditsya etno futuristichnij Festival Otrokiv LiteraturaOgiyenko I I Istoriya ukrayinskogo drukarstva Uporyad avt ist biogr narisu ta primit M S Timoshik Libid 1994 448 s Minkivci na Ushici Krayeznavchij zbirnik do 600 richchya sela Uporyadnik V A Zahar yev Recenzent M B Petrov kandidat istorichnih nauk profesor Sutkoveckij V O Visk i kricya m Hmelnickij Oblpoligrafvidav 1990 Sutkoveckij V O Tayemnicya starogo majstra Istorichna povist Hmelnickij 1994 Grishuk B A Minkovecka derzhava grafa Marhockogo Hmelnickij 1996 Bilij O P Bilij P A Minkovechchina istorichnij naris Dubiecki M Przymierze dziedzica z poddannymi rolnikami Archiwum dla historii literatury i oswiaty Krakow Nakl Akad Um 1905 t XIII pol Dr Antoni J Hrabia Redux Opowiadania ser IV t II Warszawa 1884 pol PosilannyaIvan Ogiyenko Istoriya ukrayinskogo drukarstva 27 veresnya 2010 u Wayback Machine Graf Marhockij gosudarstvo Minkoveckoe i evrejskoe knigopechatanie na Ukraine 15 grudnya 2007 u Wayback Machine Div takozhPavlovska respublika