Маневичі — селище в Україні, центр Маневицької селищної громади Камінь-Каширського району Волинської області.
Маневичі | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() ![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Волинська область | ||||||||
Район | Камінь-Каширський район | ||||||||
Громада | ![]() | ||||||||
Код КАТОТТГ | 0723655100 | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1902 | ||||||||
Статус міста | від 1940 року | ||||||||
Населення | ▼ 11 657 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▼ 11 657 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 5.12 км² | ||||||||
Густота населення | 2380,95 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 44600-44602 | ||||||||
Телефонний код | +380-3376 | ||||||||
Координати | 51°17′33″ пн. ш. 25°33′01″ сх. д. / 51.29250° пн. ш. 25.55028° сх. д.Координати: 51°17′33″ пн. ш. 25°33′01″ сх. д. / 51.29250° пн. ш. 25.55028° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 193 м | ||||||||
Назва мешканців | маневичанин, маневичанка, маневичани | ||||||||
Міста-побратими | ![]() | ||||||||
День міста | Свято Трійці | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Маневичі | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 146 км | ||||||||
- автошляхами | 77 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 44600, Волинська обл, Камінь-Каширський р-н, смт Маневичі, вул. Незалежності, 19 | ||||||||
Вебсторінка | https://manevychi.com/ | ||||||||
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTDBSM2IzSjZaV05mYldGdWFXVjNhV042WlY4eE9URXpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFFZDI5eWVtVmpYMjFoYm1sbGQybGplbVZmTVRreE15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Містечко виникло у 1902 році як залізнична станція під час будівництва залізниці Ковель — Київ. Отримало назву від розташованого поблизу села Маневичі (тепер село Прилісне).
У квітні 1919 року в районі Маневичів відбувалися бої Армії УНР з польськими військами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDFWT1VsOU5ZVzVsZG5samFHa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVlZPVWw5TllXNWxkbmxqYUdrdWFuQm4uanBn.jpg)
У 30-х роках XX століття Маневичі швидко розростаються завдяки розвитку промисловості. Зокрема тут будується одна з паркетних фабрик бельгійського концерну «Aug. LaСhappelle». Існували пекарні, невеличкі м'ясокомбінати, що перебували у власності родини Климчуків.
Виникають невеликі лісопильні заводи (тартаки).
Наприкінці 1920-х – на початку 1930-х років йшлося про надання Маневичам статусу міста. Проте ця ініціатива не була втілена в життя .
У 1930-х роках до містечка масово приїжджають євреї та поляки. Згідно наближених підрахунків у 1930—1939 роках в містечку частка єврейського населення становила близько 50 %, польського — близько 30 %. Тут також мешкали українці, німці та декілька родин з Бессарабії.
Майже усе єврейське населення Маневичів було винищено під час другої світової війни у 1942 році (меморіальний знак загиблим під час Голокосту маневицьким євреям розташований на західній околиці містечка у напрямку села Череваха), польське населення частково знищене та депортоване комуністами у 1939—1941 роках. Переважна більшість поляків залишила містечко після війни.
Населення
Згідно з даними останнього Всеукраїнського перепису населення (2001 рік) населення Маневичів становило 11 190 осіб; порівняно з даними перепису 1989 року (8937 осіб) воно збільшилось на 17,3 %. Це найбільше селище на Волині.
У національному складі населення селища переважна більшість українців, чисельність інших національностей порівняно з чисельністю українців невелика.
Щодо мовного складу населення, то більшість населення Маневичів за даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року вважали рідною українську мову.
2001* | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
10400 | 10520 | 10590 | 10660 | 10870 | 10960 | 11190 | 11370 | 11490 | 11680 | 11710 |
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,21 % |
російська | 0,63 % |
польська | 0,05 % |
румунська | 0,02% |
білоруська | 0,01% |
Інфраструктура
Нині головним оператором з надання населенню поштових послуг у місті є філія АТ «Укрпошта».
Основний та єдиний оператор фіксованого телефонного зв'язку — АТ «Укртелеком». Послуги стільникового зв'язку тут надають такі оператори, як Київстар, Vodafone, lifecell.
Доступ до Інтернету забезпечують провайдери «Укртелеком», «Інтертелеком», «Смарт-Нет», «Уарнет».
Банківська сфера містечка представлена 6 філіями та відділеннями: ПАТ «КБ „ПриватБанк“».
Медичні послуги надають Маневицька центральна районна лікарня, районна поліклініка, ветеринарна лікарня та 10 аптечних закладів.
Транспорт
Через населений пункт проходять автомобільні шляхи: автошлях регіонального значення Р14 (Луцьк — Дольск) та автошлях міжнародного значення М07 (Київ — Варшава).
У селищі працює автостанція, через яку автобусами та маршрутними таксі здійснюються перевезення Маневицьким районом, Волинською областю та Україною.
Функціонує залізнична станція «Маневичі», через селище проходить залізниця Київ — Варшава, гілка якої Варшава — Люблін — Ковель завершена у 1877, а Ковель — Сарни — Київ — у 1902 році.
Культура
У селищі працює Маневицький краєзнавчий музей — зібрання матеріалів з історії селища та краю; Районний будинок культури. Здавна Маневичі є одним із культурних осередків Волинської області. Кожного року в селищі традиційно відбуваються особливі святкування державних, релігійних та міських свят.
Релігія
№ | Конфесія | К-сть громад |
---|---|---|
1 | Українська православна церква (Московський патріархат) | 2 |
2 | Православна церква України | 2 |
3 | АСД (Адвентисти сьомого дня) | 1 |
4 | Римо-Католицька Церква | 1 |
5 | ЄХБ | 1 |
6 | ХВЄ-П | 1 |
7 | Свідки Єгови | 1 |
8 | Божа церква | 1 |
Католицька громада
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDAxaGJtVjJhV05vYVMxRlkyTnNaWE5wWVY5RFlYUm9iMnhwWTJGZlZISmhibk5tYVdkMWNtRjBhVzl1YVhNdE15NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUV0Z1WlhacFkyaHBMVVZqWTJ4bGMybGhYME5oZEdodmJHbGpZVjlVY21GdWMyWnBaM1Z5WVhScGIyNXBjeTB6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Римо-католицька парафія в Маневичах була утворена у 1923 році. Парафіяльним костелом слугувала дерев'яна каплиця поблизу залізниці, збудована у 1915 році як військова каплиця. у 1922—1926 роках її будівництво було завершене. Новий, мурований костел був збудований у 1933—1937 роках на кошти вірних — будівельними роботами керував настоятель ксьондз Болеслав Ястшембскі (нар. 1893, висв. 1925, пом. 1942). До кінця 1943 року костел діяв завдяки прибулому сюди ксьондзу Едмунду Доманському. Освячення новозбудованого костелу під титулом Преображення Господнього відбулося 7 жовтня 1934 року. Після II світової війни радянська влада зачинила храм, влаштовуючи в ньому склад мінеральної солі. Сіль, яка тут зберігалася протягом 40 років спричинила невідворотні руйнування. Пізніше сіль була висаджена у повітря, зруйнувалось склепіння і дах. Першу Святу Месу після багатьох років відправив у 1990 році на сходах зруйнованого костелу o. Ян Мухарський. Костел був повернений вірним у 1992 році, він відбудований та відновлюється. Повторно освятив костел під титулом Святого Духа 4 червня 1995 року єпископ Маркіян Трофим'як, тодішній єпископ-помічник у Львівській архієпархії. Стараннями отця-пралата Людвіка Камілевського з Луцька була побудована плебанія. У 1992—1994 роках настоятелем тут був о. , у 1994—2001 роках —о. Казімєж Болєслав Зайонц, у 2001-2022 — о. Анджей Мацєй Квічаля. З серпня 2022 по лютий 2023 парафію очолював о. Ярослав Рудий, а з лютого 2023 року — о. Марцін Цєсєльський.
Пам'ятки
- Залізничний вокзал (1905),
- Римо-католицький костел Святого Духа (1934).
- Неподалік від Маневичів (при автошляхові Маневичі-Луцьк) розташована унікальна гідрологічна пам'ятка — Оконські джерела, відомі своєю неповторно чистою водою з особливим хімічним складом.
- До 21 лютого 2014 року стояв останній на Волині пам'ятник Леніну. Демонтований за допомогою крана під час масових повалень пам'ятників Леніну.
- У Маневицькому районі (с. Старосілля) 27 серпня 2015 року був знайдений старовинний човен, вік якого від 300 до 500 років, довжина човна 13, і більше метрів, вироблений човен з дуба, який також «не молодий». Човен знаходиться в маневицькому краєзнавчому музеї.
Освіта
Сучасна дошкільна освіта селища представлена трьома дитячими садками. Також в Маневичах діє професійний ліцей і дві загальноосвітні школи:
- Маневицька ЗОШ I-III ступенів № 1 імені Андрія Снітка;
- Маневицька районна гімназія;
Позашкільні навчальні заклади селища:
- Будинок школяра;
- Станція юних техніків (з філією Малої академії наук);
- ;
- Дитячо-юнацька спортивна школа;
- ;
- Секція юний радіотехнік (Маневицька ЗОШ № 2 гімназія)
Функціонують районний будинок культури, районна бібліотека.
У селищі розташована Маневицька виправна колонія № 42.
Географія
Маневицький район розташований у північній частині Волинської області. Протяжність району з півночі на південь 71 км, із заходу на схід 65 км. На півночі межує з Любешівським районом, на північному заході – з Камінь-Каширським, на заході – Ковельським, на півдні – з Рожищенським, Ківерцівським, на сході – з Володимирецьким, на південному сході з Костопільським районами Рівненcької області.
Віддаленість від центрів (обласних, культурних, економічних)
Маневницький район вигідно розташований на перетині залізничних і автомобільних шляхів державного значення Київ-Ковель-Варшава (найкоротший автомобільний шлях від Варшави до Києва), що включена у План підготовки транзитних шляхів Євро-2012 та Луцьк-Пінськ, а районний центр за 130 км від митного переходу „Ягодин” на кордоні з Республікою Польща та за 83 км від митного поста "Дольськ" на кордоні з Республікою Білорусь. Відстань між обласним центром та районним центром – 77 км шосейними дорогами та 146 км залізницею.
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDFwZk1ETXhZVEUwTURrdWFuQm5Mekl5TUhCNExWcGZNRE14WVRFME1Ea3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
У Маневичах працює завод з виробництва торфобрикетів, державне підприємство з обробки деревини, приватні пилорами. Спільне польсько-українське підприємство «Polko» , що спеціалізується на заготівлі грибів і ягід та експортом їх у країни ЄС. Розвиваються економічні зв'язки з Польщею.
Засоби масової інформації
Газета «Нова доба» » видається з 1 травня 1945 року та виходить на двох друкованих аркушах щосуботи.
Спорт
- Міський стадіон «Колос» з одним великим футбольним полем
- Комплексна дитячо-юнацька спортивна школа
- Спортивний комплекс
У березні 1916 року воїни Польських Легіонів, які дислокувались у лісах під Маневичами, створили першу футбольну команду в польській армії, надаючи їй назву «Дружина Легіонова» (пол. Drużyna Legionowa). Восени 1916 року вона була перенесена до Варшави. 31 липня 1922 року команда була реорганізована у «Леґія» Варшава (пол. Legia Warszawa).
«Леґія» Варшава є найкращим клубом в історії польської першої ліги (тепер Екстракляса), a також одним з найбільш титулованих польських клубів на міжнародній спортивній арені.
Постаті
- Олександр Байдуков — український художник.
- Сергій Беседін — український лікар, професор кафедри загальної хірургії Львівського національного медичного університету імені Данила Галицького (1997—2006).
- (нар. 1960) — професор Луцького національного технічного університету, доктор технічних наук, заслужений працівник освіти України.
- Андрій Снітко — боєць добровольчого батальйону Азов. 25 січня 2015 року встановлено меморіальну дошку на його честь.
- Петро Татушко- відомий львівський геодезист.
Міста-побратими
Галерея
- Костел Святого Духа
- Залізничний вокзал (вигляд з мосту над коліями)
- Пам’ятник на честь радянських воїнів, партизанів, підпільників, воїнів-земляків та активу району (біля будинку культури)
- Могила братська радянських воїнів та партизан (вокзальна площа)
- Одна з чотирьох могил братських радянських воїнів, померлих в госпиталях (на кладовищі)
- Пам’ятник Герою Радянського Союзу А.Бринському (біля СШ №2)
- Монумент на честь воїнів-афганців (ріг вул.Незалежності та пр.Волі)
- Пам’ятний знак на честь 2000-ліття Різдва Христового (вул. 100-річчя Маневич, 50)
- Цвинтар легіоністів біля костелу
Примітки
- Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 — Державна служба статистики України (укр.)(англ.)
- (українська) . Архів оригіналу за 22 лютого 2022. Процитовано 22.02.2022.
- . Архів оригіналу за 7 квітня 2014. Процитовано 31 березня 2012.
- Всесоюзная перепись населения 1989 г. Численность городского населения союзных республик, их территориальных единиц, городских поселений и городских районов по полу.(рос.)
- Кравчук П. А. Рекорди Волині 1993. – Любешів, 1994. – 64 с. /4., С. 11
- . Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 16 серпня 2014.
- . Архів оригіналу за 13 вересня 2011. Процитовано 24 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 12 вересня 2011. Процитовано 24 травня 2012.
- . web.archive.org. 25 листопада 2015. Архів оригіналу за 25 листопада 2015. Процитовано 9 жовтня 2022.
- . Архів оригіналу за 22 листопада 2018. Процитовано 22 листопада 2018.
- . zik.ua. 21 лютого 2014. Архів оригіналу за 28 лютого 2014.
- http://www.manschool2.in.ua/, [ 2016-06-04 у Wayback Machine.]
- . www.manrayrada.gov.ua (укр.). Архів оригіналу за 8 квітня 2022. Процитовано 30 квітня 2022.
- . manevychi-tourism.com.ua. Архів оригіналу за 7 квітня 2022. Процитовано 30 квітня 2022.
- Polko, [ 21 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 13 квітня 2015. Процитовано 13 квітня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 15 серпня 2020. Процитовано 25 вересня 2020.
- . Архів оригіналу за 23 січня 2016. Процитовано 5 грудня 2015.
Література
- Козик П.З., Ілляшенко Я.Є. Мане́вичі // Історія міст і сіл Української РСР : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974. — том Волинська область / І.С. Клімаш (голова редколегії тому), 1970 : 747с. — С.517-526
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Маневичі |
- Неофіційний сайт [ 23 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Маневицький форум [ 24 лютого 2021 у Wayback Machine.]
- Сайт польсько-української фірми «POLKO» [ 21 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Спільнота Маневичів у Facebook [ 15 вересня 2019 у Wayback Machine.]
- Архівні фото Маневичів
![]() | Це незавершена стаття з географії Волинської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Manevichi selishe v Ukrayini centr Manevickoyi selishnoyi gromadi Kamin Kashirskogo rajonu Volinskoyi oblasti Manevichi Zaliznichnij dvirec stanciyi Manevichi vulicya Nezalezhnosti ta primishennya Manevickoyi selishnoyi radi Osnovni dani Krayina Ukrayina Region Volinska oblast Rajon Kamin Kashirskij rajon Gromada Manevicka selishna gromada Kod KATOTTG 0723655100 Zasnovane Persha zgadka 1902 Status mista vid 1940 roku Naselennya 11 657 01 01 2022 povne 11 657 01 01 2022 Plosha 5 12 km Gustota naselennya 2380 95 osib km Poshtovi indeksi 44600 44602 Telefonnij kod 380 3376 Koordinati 51 17 33 pn sh 25 33 01 sh d 51 29250 pn sh 25 55028 sh d 51 29250 25 55028 Koordinati 51 17 33 pn sh 25 33 01 sh d 51 29250 pn sh 25 55028 sh d 51 29250 25 55028 Visota nad rivnem morya 193 m Nazva meshkanciv manevichanin manevichanka manevichani Mista pobratimi Zgyezh Polsha Varash Ukrayina Kupishkis Litva Den mista Svyato Trijci Vidstan Najblizhcha zaliznichna stanciya Manevichi Do obl resp centru zalizniceyu 146 km avtoshlyahami 77 km Miska vlada Adresa 44600 Volinska obl Kamin Kashirskij r n smt Manevichi vul Nezalezhnosti 19 Vebstorinka https manevychi com Manevichi u Vikishovishi Mapa ManevichiIstoriyaZaliznichnij vokzal u 1913 Mistechko viniklo u 1902 roci yak zaliznichna stanciya pid chas budivnictva zaliznici Kovel Kiyiv Otrimalo nazvu vid roztashovanogo poblizu sela Manevichi teper selo Prilisne U kvitni 1919 roku v rajoni Manevichiv vidbuvalisya boyi Armiyi UNR z polskimi vijskami Voyaki Armiyi UNR v Manevichah 1918 rik U 30 h rokah XX stolittya Manevichi shvidko rozrostayutsya zavdyaki rozvitku promislovosti Zokrema tut buduyetsya odna z parketnih fabrik belgijskogo koncernu Aug LaShappelle Isnuvali pekarni nevelichki m yasokombinati sho perebuvali u vlasnosti rodini Klimchukiv Vinikayut neveliki lisopilni zavodi tartaki Naprikinci 1920 h na pochatku 1930 h rokiv jshlosya pro nadannya Manevicham statusu mista Prote cya iniciativa ne bula vtilena v zhittya U 1930 h rokah do mistechka masovo priyizhdzhayut yevreyi ta polyaki Zgidno nablizhenih pidrahunkiv u 1930 1939 rokah v mistechku chastka yevrejskogo naselennya stanovila blizko 50 polskogo blizko 30 Tut takozh meshkali ukrayinci nimci ta dekilka rodin z Bessarabiyi Majzhe use yevrejske naselennya Manevichiv bulo vinisheno pid chas drugoyi svitovoyi vijni u 1942 roci memorialnij znak zagiblim pid chas Golokostu manevickim yevreyam roztashovanij na zahidnij okolici mistechka u napryamku sela Cherevaha polske naselennya chastkovo znishene ta deportovane komunistami u 1939 1941 rokah Perevazhna bilshist polyakiv zalishila mistechko pislya vijni NaselennyaZgidno z danimi ostannogo Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 rik naselennya Manevichiv stanovilo 11 190 osib porivnyano z danimi perepisu 1989 roku 8937 osib vono zbilshilos na 17 3 Ce najbilshe selishe na Volini U nacionalnomu skladi naselennya selisha perevazhna bilshist ukrayinciv chiselnist inshih nacionalnostej porivnyano z chiselnistyu ukrayinciv nevelika Shodo movnogo skladu naselennya to bilshist naselennya Manevichiv za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku vvazhali ridnoyu ukrayinsku movu Naselennya za rokami 2001 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 10400 10520 10590 10660 10870 10960 11190 11370 11490 11680 11710 Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 21 rosijska 0 63 polska 0 05 rumunska 0 02 biloruska 0 01 InfrastrukturaNini golovnim operatorom z nadannya naselennyu poshtovih poslug u misti ye filiya AT Ukrposhta Osnovnij ta yedinij operator fiksovanogo telefonnogo zv yazku AT Ukrtelekom Poslugi stilnikovogo zv yazku tut nadayut taki operatori yak Kiyivstar Vodafone lifecell Dostup do Internetu zabezpechuyut provajderi Ukrtelekom Intertelekom Smart Net Uarnet Bankivska sfera mistechka predstavlena 6 filiyami ta viddilennyami PAT KB PrivatBank Medichni poslugi nadayut Manevicka centralna rajonna likarnya rajonna poliklinika veterinarna likarnya ta 10 aptechnih zakladiv Transport Cherez naselenij punkt prohodyat avtomobilni shlyahi avtoshlyah regionalnogo znachennya R14 Luck Dolsk ta avtoshlyah mizhnarodnogo znachennya M07 Kiyiv Varshava U selishi pracyuye avtostanciya cherez yaku avtobusami ta marshrutnimi taksi zdijsnyuyutsya perevezennya Manevickim rajonom Volinskoyu oblastyu ta Ukrayinoyu Funkcionuye zaliznichna stanciya Manevichi cherez selishe prohodit zaliznicya Kiyiv Varshava gilka yakoyi Varshava Lyublin Kovel zavershena u 1877 a Kovel Sarni Kiyiv u 1902 roci KulturaU selishi pracyuye Manevickij krayeznavchij muzej zibrannya materialiv z istoriyi selisha ta krayu Rajonnij budinok kulturi Zdavna Manevichi ye odnim iz kulturnih oseredkiv Volinskoyi oblasti Kozhnogo roku v selishi tradicijno vidbuvayutsya osoblivi svyatkuvannya derzhavnih religijnih ta miskih svyat Religiya Konfesiya K st gromad 1 Ukrayinska pravoslavna cerkva Moskovskij patriarhat 2 2 Pravoslavna cerkva Ukrayini 2 3 ASD Adventisti somogo dnya 1 4 Rimo Katolicka Cerkva 1 5 YeHB 1 6 HVYe P 1 7 Svidki Yegovi 1 8 Bozha cerkva 1 Katolicka gromada Kostel Svyatogo Duha Rimo katolicka parafiya v Manevichah bula utvorena u 1923 roci Parafiyalnim kostelom sluguvala derev yana kaplicya poblizu zaliznici zbudovana u 1915 roci yak vijskova kaplicya u 1922 1926 rokah yiyi budivnictvo bulo zavershene Novij murovanij kostel buv zbudovanij u 1933 1937 rokah na koshti virnih budivelnimi robotami keruvav nastoyatel ksondz Boleslav Yastshembski nar 1893 visv 1925 pom 1942 Do kincya 1943 roku kostel diyav zavdyaki pribulomu syudi ksondzu Edmundu Domanskomu Osvyachennya novozbudovanogo kostelu pid titulom Preobrazhennya Gospodnogo vidbulosya 7 zhovtnya 1934 roku Pislya II svitovoyi vijni radyanska vlada zachinila hram vlashtovuyuchi v nomu sklad mineralnoyi soli Sil yaka tut zberigalasya protyagom 40 rokiv sprichinila nevidvorotni rujnuvannya Piznishe sil bula visadzhena u povitrya zrujnuvalos sklepinnya i dah Pershu Svyatu Mesu pislya bagatoh rokiv vidpraviv u 1990 roci na shodah zrujnovanogo kostelu o Yan Muharskij Kostel buv povernenij virnim u 1992 roci vin vidbudovanij ta vidnovlyuyetsya Povtorno osvyativ kostel pid titulom Svyatogo Duha 4 chervnya 1995 roku yepiskop Markiyan Trofim yak todishnij yepiskop pomichnik u Lvivskij arhiyeparhiyi Starannyami otcya pralata Lyudvika Kamilevskogo z Lucka bula pobudovana plebaniya U 1992 1994 rokah nastoyatelem tut buv o u 1994 2001 rokah o Kazimyezh Bolyeslav Zajonc u 2001 2022 o Andzhej Macyej Kvichalya Z serpnya 2022 po lyutij 2023 parafiyu ocholyuvav o Yaroslav Rudij a z lyutogo 2023 roku o Marcin Cyesyelskij Pam yatki Zaliznichnij vokzal 1905 Rimo katolickij kostel Svyatogo Duha 1934 Nepodalik vid Manevichiv pri avtoshlyahovi Manevichi Luck roztashovana unikalna gidrologichna pam yatka Okonski dzherela vidomi svoyeyu nepovtorno chistoyu vodoyu z osoblivim himichnim skladom Do 21 lyutogo 2014 roku stoyav ostannij na Volini pam yatnik Leninu Demontovanij za dopomogoyu krana pid chas masovih povalen pam yatnikiv Leninu U Manevickomu rajoni s Starosillya 27 serpnya 2015 roku buv znajdenij starovinnij choven vik yakogo vid 300 do 500 rokiv dovzhina chovna 13 i bilshe metriv viroblenij choven z duba yakij takozh ne molodij Choven znahoditsya v manevickomu krayeznavchomu muzeyi OsvitaSuchasna doshkilna osvita selisha predstavlena troma dityachimi sadkami Takozh v Manevichah diye profesijnij licej i dvi zagalnoosvitni shkoli Manevicka ZOSh I III stupeniv 1 imeni Andriya Snitka Manevicka rajonna gimnaziya Pozashkilni navchalni zakladi selisha Budinok shkolyara Stanciya yunih tehnikiv z filiyeyu Maloyi akademiyi nauk Dityacho yunacka sportivna shkola Sekciya yunij radiotehnik Manevicka ZOSh 2 gimnaziya Funkcionuyut rajonnij budinok kulturi rajonna biblioteka U selishi roztashovana Manevicka vipravna koloniya 42 GeografiyaManevickij rajon roztashovanij u pivnichnij chastini Volinskoyi oblasti Protyazhnist rajonu z pivnochi na pivden 71 km iz zahodu na shid 65 km Na pivnochi mezhuye z Lyubeshivskim rajonom na pivnichnomu zahodi z Kamin Kashirskim na zahodi Kovelskim na pivdni z Rozhishenskim Kivercivskim na shodi z Volodimireckim na pivdennomu shodi z Kostopilskim rajonami Rivnenckoyi oblasti Viddalenist vid centriv oblasnih kulturnih ekonomichnih Manevnickij rajon vigidno roztashovanij na peretini zaliznichnih i avtomobilnih shlyahiv derzhavnogo znachennya Kiyiv Kovel Varshava najkorotshij avtomobilnij shlyah vid Varshavi do Kiyeva sho vklyuchena u Plan pidgotovki tranzitnih shlyahiv Yevro 2012 ta Luck Pinsk a rajonnij centr za 130 km vid mitnogo perehodu Yagodin na kordoni z Respublikoyu Polsha ta za 83 km vid mitnogo posta Dolsk na kordoni z Respublikoyu Bilorus Vidstan mizh oblasnim centrom ta rajonnim centrom 77 km shosejnimi dorogami ta 146 km zalizniceyu Prilisne Vovchick Pn Zh Manevichi Sh Pd Cherevaha Okonsk LisoveEkonomikaTorfobriketnij zavod U Manevichah pracyuye zavod z virobnictva torfobriketiv derzhavne pidpriyemstvo z obrobki derevini privatni pilorami Spilne polsko ukrayinske pidpriyemstvo Polko sho specializuyetsya na zagotivli gribiv i yagid ta eksportom yih u krayini YeS Rozvivayutsya ekonomichni zv yazki z Polsheyu Zasobi masovoyi informaciyiGazeta Nova doba vidayetsya z 1 travnya 1945 roku ta vihodit na dvoh drukovanih arkushah shosuboti SportMiskij stadion Kolos z odnim velikim futbolnim polem Kompleksna dityacho yunacka sportivna shkola Sportivnij kompleks U berezni 1916 roku voyini Polskih Legioniv yaki dislokuvalis u lisah pid Manevichami stvorili pershu futbolnu komandu v polskij armiyi nadayuchi yij nazvu Druzhina Legionova pol Druzyna Legionowa Voseni 1916 roku vona bula perenesena do Varshavi 31 lipnya 1922 roku komanda bula reorganizovana u Legiya Varshava pol Legia Warszawa Legiya Varshava ye najkrashim klubom v istoriyi polskoyi pershoyi ligi teper Ekstraklyasa a takozh odnim z najbilsh titulovanih polskih klubiv na mizhnarodnij sportivnij areni Dokladnishe Legiya futbolnij klub PostatiOleksandr Bajdukov ukrayinskij hudozhnik Sergij Besedin ukrayinskij likar profesor kafedri zagalnoyi hirurgiyi Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu imeni Danila Galickogo 1997 2006 nar 1960 profesor Luckogo nacionalnogo tehnichnogo universitetu doktor tehnichnih nauk zasluzhenij pracivnik osviti Ukrayini Andrij Snitko boyec dobrovolchogo bataljonu Azov 25 sichnya 2015 roku vstanovleno memorialnu doshku na jogo chest Petro Tatushko vidomij lvivskij geodezist Mista pobratimiZgezh Polsha Varash Ukrayina Kupishkis LitvaGalereyaKostel Svyatogo Duha Zaliznichnij vokzal viglyad z mostu nad koliyami Pam yatnik na chest radyanskih voyiniv partizaniv pidpilnikiv voyiniv zemlyakiv ta aktivu rajonu bilya budinku kulturi Mogila bratska radyanskih voyiniv ta partizan vokzalna plosha Odna z chotiroh mogil bratskih radyanskih voyiniv pomerlih v gospitalyah na kladovishi Pam yatnik Geroyu Radyanskogo Soyuzu A Brinskomu bilya SSh 2 Monument na chest voyiniv afganciv rig vul Nezalezhnosti ta pr Voli Pam yatnij znak na chest 2000 littya Rizdva Hristovogo vul 100 richchya Manevich 50 Cvintar legionistiv bilya kosteluPrimitkiChiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini ukr angl ukrayinska Arhiv originalu za 22 lyutogo 2022 Procitovano 22 02 2022 Arhiv originalu za 7 kvitnya 2014 Procitovano 31 bereznya 2012 Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1989 g Chislennost gorodskogo naseleniya soyuznyh respublik ih territorialnyh edinic gorodskih poselenij i gorodskih rajonov po polu ros Kravchuk P A Rekordi Volini 1993 Lyubeshiv 1994 64 s ISBN 5 7707 2014 1 4 S 11 Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 16 serpnya 2014 Arhiv originalu za 13 veresnya 2011 Procitovano 24 travnya 2012 Arhiv originalu za 12 veresnya 2011 Procitovano 24 travnya 2012 web archive org 25 listopada 2015 Arhiv originalu za 25 listopada 2015 Procitovano 9 zhovtnya 2022 Arhiv originalu za 22 listopada 2018 Procitovano 22 listopada 2018 zik ua 21 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 28 lyutogo 2014 http www manschool2 in ua 2016 06 04 u Wayback Machine www manrayrada gov ua ukr Arhiv originalu za 8 kvitnya 2022 Procitovano 30 kvitnya 2022 manevychi tourism com ua Arhiv originalu za 7 kvitnya 2022 Procitovano 30 kvitnya 2022 Polko 21 kvitnya 2016 u Wayback Machine Arhiv originalu za 13 kvitnya 2015 Procitovano 13 kvitnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 15 serpnya 2020 Procitovano 25 veresnya 2020 Arhiv originalu za 23 sichnya 2016 Procitovano 5 grudnya 2015 LiteraturaKozik P Z Illyashenko Ya Ye Mane vichi Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Volinska oblast I S Klimash golova redkolegiyi tomu 1970 747s S 517 526PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Manevichi Neoficijnij sajt 23 sichnya 2021 u Wayback Machine Manevickij forum 24 lyutogo 2021 u Wayback Machine Sajt polsko ukrayinskoyi firmi POLKO 21 kvitnya 2016 u Wayback Machine Spilnota Manevichiv u Facebook 15 veresnya 2019 u Wayback Machine Arhivni foto Manevichiv Ce nezavershena stattya z geografiyi Volinskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi