Мангиста́уська о́бласть (каз. Маңғыстау облысы, колишня назва Мангишлацька область) — область на південному заході Казахстану. Адміністративний центр — місто Актау.
Мангистауська область | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
каз. Маңғыстау облысы | ||||||||||
| ||||||||||
![]() | ||||||||||
Адм. центр | Актау | |||||||||
Країна | ||||||||||
Регіон | Казахстан | |||||||||
| ||||||||||
Номерний знак | R і 12 | |||||||||
Населення | ||||||||||
- повне | ▲ 587 440 (2014) () | |||||||||
- густота | 3,55 осіб/км² () | |||||||||
Етнікон | казахи — 86,5 %; росіяни — 8,6 %; азербайджанці — 1,0 %; українці — 0,7 % | |||||||||
Площа | ||||||||||
- повна | 165 642 км² () | |||||||||
Висота | ||||||||||
- максимальна | 556 м () | |||||||||
- мінімальна | −132 м (западина Карагіє) | |||||||||
Часовий пояс | ||||||||||
Дата заснування | 20 березня 1973 | |||||||||
Аким | Алік Айдарбаєв | |||||||||
Вебсайт | офіційний сайт | |||||||||
Код ISO 3166-2 | KZ-47 | |||||||||
![]() | ||||||||||
|
Історія
Область утворена 20 березня 1973 року з південної частини Гур'євської області і мала назву — Мангишлацька. В 1988 році область була ліквідована, але 1990 року відновлена вже під новою назвою.
Географія
Розташована на східному березі Каспійського моря, в більшій частині на півострові Мангистау, межує: на півночі з Атирауською та північному сході з Актюбінською областями, на півдні — з Туркменістаном та на сході — з Узбекистаном.
Північна частина області з обширними солончаками розташована на Прикаспійській низовині, центральну і південну частину займає плато (г. , 556 м), плато Устюрт і (на крайньому півдні). Кілька западин лежать нижче рівня моря, в тому числі дві найнижчі точки Казахстану — западини Карагіє (на захід від плато Мангистау) — 132 м і (між плато Мангистау і Устюрт) −70 м, а також западина (за 60 км на північний схід від Казахської затоки) −57 м.
Велика частина території області зайнята солончаковою пустелею з ділянками чагарникової рослинності на бурих ґрунтах: поверхня частково покрита солончаками, такировидними солонцями і пісками, в тому числі рухомими піщаними масивами (Бостанкум), з вкрай рідкою рослинністю.
Берег Каспійського моря порізаний численними затоками:
Біля берегів Каспійського моря знаходяться острови Тюленячі (в районі Мангистауської затоки) та (затока Комсомолець).
Клімат різко-континентальний, вкрай посушливий. Середня температура в січні −7 °C, в липні +27 °C (в окремі дні максимальна температура перевищує +40 °C). Опадів всього випадає близько 100—150 мм на рік.
Господарство
В області видобувається 25 % усієї нафти Казахстану. На початку 1950-х років у надрах були виявлені великі поклади урану і рідкісноземельних елементів.
Транспорт
Територією області проходить нафтопровід Актау-Жетибай-Озен. Місто Актау є морськими воротами Казахстану.
2014 року був затверджений перелік автомобільних шляхів обласного значення загальною протяжність 1012 км:
Номер | Назва | Протяжність, км |
---|---|---|
KR-1 | «Актау-Каламкас» з під'їздом до аеропорту | 278 |
KR-2 | «Актау-Куюлус (ПГМК)» | 44 |
KR-3 | «Куюлус (ПГМК)-Шетпе» | 45 |
KR-4 | «Тасбулат-Карамандибас» | 11 |
KR-5 | «Жетиай-Карамандибас-Жанаозен» | 80 |
KR-6 | «Сайотес-Каракудук-Кизилсай» | 108 |
KR-7 | «Форт-Шевченко-43 км дороги Актау-Каламкас» | 89 |
KR-8 | «Форт-Шевченко-Таучик-Шетпе» | 161 |
KR-9 | «Опорний-Сарикамис» | 80 |
KR-10 | під'їзд до БВ «Фетісово» (Кендерлі) | 5 |
KR-11 | під'їзд до аеропорту «Актау» | 14 |
KR-12 | «Ата-Жоли» | 97 |
2015 року був затверджений новий перелік, загальна протяжність доріг при цьому зменшилась до 932 км:
Номер | Назва | Протяжність, км |
---|---|---|
KR-1 | «Актау-Форт-Шевченко» | 122 |
KR-2 | «43 км дороги Актау-Форт-Шевченко-родовище Каламкас» | 231 |
KR-3 | «Актау-аеропорт» | 24 |
KR-4 | «С.Шапагатов-аеропорт» | 4 |
KR-5 | «Актау-Куюлус» | 44 |
KR-6 | «Куюлус-Шетпе» | 45 |
KR-7 | «Тасболат-Карамандибас» | 11 |
KR-8 | «Жетибай-Карамандибас-Жанаозен» | 80 |
KR-9 | «Сайотес-Каракудук-Кизилсай» | 108 |
KR-10 | «Форт-Шевченко-Таучик-Шетпе» | 161 |
KR-11 | під'їзд до БВ «Кендерлі» | 5 |
KR-12 | «Ата-Жоли» | 97 |
Соціальна сфера
2010 року був затверджений Державний перелік пам'яток історії та культури місцевого значення, який налічує в собі 570 об'єктів.
Адміністративний поділ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTHlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNPRjhsUkRBbFFqUWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqVmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJekpVUXhKVGhDSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3pKVVF4SlRneEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0M1d2JtY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGt3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVKREpVUXdKVUk0WHlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNOVjhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqTWxSREVsT0VJbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJERWxPRE1sUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJNExuQnVadz09LnBuZw==.png)
При утворені, у 1973 році, область ділилася на 3 райони: Бейнеуський, Єралієвський і Мангистауський. У 1980 році утворено Мунайлинський район, проте у 1988 він був ліквідований. У 1992 році утворено Тупкараганський район, а через рік Єралієвський район був перейменований в Каракіянський. У 2007 році відновлений Мунайлинський район.
№ | Район | Площа, км² | Населення, осіб (1989) | Населення, осіб (1999) | Населення, осіб (2009) | Центр | АО | НП |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Бейнеуський район | 40519,33 | 23430 | 26548 | 46937 | Бейнеу | 10 | 11 |
2 | Каракіянський район | 64297,01 | 28403 | 23437 | 29579 | Курик | 7 | 9 |
3 | Мангистауський район | 47018,32 | 28282 | 29024 | 31215 | Шетпе | 12 | 21 |
4 | Мунайлинський район | 4921,89 | 11537 | 13300 | 74294 | Мангистау | 7 | 8 |
5 | Тупкараганський район | 8076,99 | 14420 | 14225 | 20544 | Форт-Шевченко | 6 | 6 |
6 | Актауська м.а. | - | 160930 | 144798 | 169809 | Актау | 1 | 2 |
7 | Жанаозенська м.а. | - | 55675 | 63337 | 113014 | Жанаозен | 4 | 5 |
Найбільші населені пункти
Населені пункти з чисельністю населення понад 10000 осіб:
№ | Населений пункт | Населення, осіб (1989) | Населення, осіб (1999) | Населення, осіб (2009) |
---|---|---|---|---|
1 | Актау | 159 245 | 143 396 | 166 962 |
2 | Жанаозен | 48 339 | 48 871 | 91 332 |
3 | Бейнеу | 11 913 | 14 299 | 32 452 |
4 | Рахат | - | - | - |
5 | Атамекен | - | - | 22 428 |
6 | Тенге | 4 572 | 11 080 | 16 688 |
7 | Кизилтобе | - | - | 15 157 |
8 | Мангистау | 10 703 | 12 433 | 14 818 |
9 | Баскудук | - | - | 14 215 |
10 | Шетпе | 10 581 | 10 237 | 12 223 |
11 | Жетибай | 8 988 | 9 153 | 11 326 |
12 | Батир | - | - | - |
Населення
Станом на 2016 рік населення області становить 626774 особи.
Національний склад (станом на 2016 рік):
- казахи — 565694 особи (90,26 %)
- росіяни — 38248 осіб (6,1%)
- азербайджанці — 5715 осіб
- каракалпаки — 2242 особи
- узбеки — 2146 осіб
- лезгини — 1955 осіб
- українці — 1954 особи
- татари — 1707 осіб
- вірмени — 1072 особи
- корейці — 848 осіб
- чеченці — 664 особи
- киргизи — 640 осіб
- грузини — 397 осіб
- німці — 296 осіб
- удіни — 235 осіб
- білоруси — 214 осіб
- осетини — 201 особа
- інші — 2546 осіб
Роки | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
---|---|---|---|---|---|---|
Населення | 338 612 | ▲349 668 | ▲361 754 | ▲374 430 | ▲390 531 | ▲407 403 |
Роки | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Населення | ▲482 631 | ▲503 265 | ▲524 175 | ▲545 724 | ▲568 086 |
Примітки
- Чисельність населення РК по областях, містах та районах на 1 січня 2014 (казах.), (рос.)
- Агентство Республіки Казахстан по статистці. Архів [ 13 листопада 2013 у Wayback Machine.]: Національний склад населення Республіки Казахстан і його областей (том 1) [ 16 серпня 2011 у Wayback Machine.]
- Чисельність населення за областями, містами і районами, статтю і окремими віковими групами, окремими етносами на 1 січня 2010[недоступне посилання]
- «Topographic Maps». Гора Бесшоки[недоступне посилання з липня 2019] на Topomapper.com.
- К. С. Лазаревич. «Ниже уровня моря» [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] на Geo.1september.ru.
- Завершен второй этап проекта по задержанию песков в селе Уштаган [ 7 березня 2016 у Wayback Machine.] Meta.kz від 15 грудня 2008 (рос.)
- Постановление акимата Мангистауской области от 19 февраля 2014 года № 21. Зарегистрировано Департаментом юстиции Мангистауской области 18 марта 2014 года № 2369. Утратило силу - постановлением акимата Мангистауской области от 02 апреля 2015 года № 88 «Об утверждении перечня автомобильных дорог областного значения» [ 14 січня 2019 у Wayback Machine.] - Информационно-правовая система нормативных правовых актов Республики Казахстан (рос.)
- Постановление акимата Мангистауской области от 02 апреля 2015 года № 88. Зарегистрировано Департаментом юстиции Мангистауской области от 05 мая 2015 года № 2714. Утратило силу постановлением акимата Мангистауской области от 7 октября 2020 года № 167 «Об утверждении перечня, наименований и индексов автомобильных дорог общего пользования областного значения» [ 14 січня 2019 у Wayback Machine.] - Информационно-правовая система нормативных правовых актов Республики Казахстан (рос.)
- Постановление Мангистауского областного акимата от 28 июля 2010 года № 279. Зарегистрировано Департаментом юстиции Мангистауской области от 27 августа 2010 года № 2080. Утратило силу постановлением акимата Мангистауской области от 7 октября 2020 года № 166 «Об утверждении Государственного списка памятников истории и культуры местного значения» [ 14 січня 2019 у Wayback Machine.] - Информационно-правовая система нормативных правовых актов Республики Казахстан (рос.)
- Численность населения Атырауской области по отдельным этносам на начало 2016 года (казах.)(рос.)
- . Архів оригіналу за 30 січня 2014. Процитовано 9 лютого 2013.
- Чисельність населення Республіки Казахстан по областях на 1 січня 2013 року[недоступне посилання з квітня 2019](казах.), (рос.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мангистауська область |
- Офіційний сайт акімату Мангистауської області [ 30 серпня 2019 у Wayback Machine.] (казах.), (рос.), (англ.)
- Погода у Мангистауській області. Казахстан [ 7 січня 2022 у Wayback Machine.]
- Казахстан. Мангистауська область [ 5 грудня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Карта Мангистауської області (південна частина колишньої Гур'євської області) [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] на сайті Rubricon.com.
- на Aqtau.chachin.ru. (англ.), (рос.)
![]() | Це незавершена стаття з географії Казахстану. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mangista uska o blast kaz Mangystau oblysy kolishnya nazva Mangishlacka oblast oblast na pivdennomu zahodi Kazahstanu Administrativnij centr misto Aktau Mangistauska oblastkaz Mangystau oblysyAdm centr AktauKrayina KazahstanRegion KazahstanMezhuye z susidni adminodinici Atirauska oblast Aktyubinska oblastKarakalpakstanBalkanskij velayatNomernij znak R i 12Naselennya povne 587 440 2014 gustota 3 55 osib km Etnikon kazahi 86 5 rosiyani 8 6 azerbajdzhanci 1 0 ukrayinci 0 7 Plosha povna 165 642 km Visota maksimalna 556 m minimalna 132 m zapadina Karagiye Chasovij poyas UTC 5Data zasnuvannya 20 bereznya 1973Akim Alik AjdarbayevVebsajt oficijnij sajtKod ISO 3166 2 KZ 47Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mangistauska oblastIstoriyaOblast utvorena 20 bereznya 1973 roku z pivdennoyi chastini Gur yevskoyi oblasti i mala nazvu Mangishlacka V 1988 roci oblast bula likvidovana ale 1990 roku vidnovlena vzhe pid novoyu nazvoyu GeografiyaRoztashovana na shidnomu berezi Kaspijskogo morya v bilshij chastini na pivostrovi Mangistau mezhuye na pivnochi z Atirauskoyu ta pivnichnomu shodi z Aktyubinskoyu oblastyami na pivdni z Turkmenistanom ta na shodi z Uzbekistanom Pivnichna chastina oblasti z obshirnimi solonchakami roztashovana na Prikaspijskij nizovini centralnu i pivdennu chastinu zajmaye plato g 556 m plato Ustyurt i na krajnomu pivdni Kilka zapadin lezhat nizhche rivnya morya v tomu chisli dvi najnizhchi tochki Kazahstanu zapadini Karagiye na zahid vid plato Mangistau 132 m i mizh plato Mangistau i Ustyurt 70 m a takozh zapadina za 60 km na pivnichnij shid vid Kazahskoyi zatoki 57 m Velika chastina teritoriyi oblasti zajnyata solonchakovoyu pusteleyu z dilyankami chagarnikovoyi roslinnosti na burih gruntah poverhnya chastkovo pokrita solonchakami takirovidnimi soloncyami i piskami v tomu chisli ruhomimi pishanimi masivami Bostankum z vkraj ridkoyu roslinnistyu Bereg Kaspijskogo morya porizanij chislennimi zatokami Mertvij Kultuk Kajdak Mangistauska Bilya beregiv Kaspijskogo morya znahodyatsya ostrovi Tyulenyachi v rajoni Mangistauskoyi zatoki ta zatoka Komsomolec Klimat rizko kontinentalnij vkraj posushlivij Serednya temperatura v sichni 7 C v lipni 27 C v okremi dni maksimalna temperatura perevishuye 40 C Opadiv vsogo vipadaye blizko 100 150 mm na rik GospodarstvoV oblasti vidobuvayetsya 25 usiyeyi nafti Kazahstanu Na pochatku 1950 h rokiv u nadrah buli viyavleni veliki pokladi uranu i ridkisnozemelnih elementiv Transport Teritoriyeyu oblasti prohodit naftoprovid Aktau Zhetibaj Ozen Misto Aktau ye morskimi vorotami Kazahstanu 2014 roku buv zatverdzhenij perelik avtomobilnih shlyahiv oblasnogo znachennya zagalnoyu protyazhnist 1012 km Nomer Nazva Protyazhnist kmKR 1 Aktau Kalamkas z pid yizdom do aeroportu 278KR 2 Aktau Kuyulus PGMK 44KR 3 Kuyulus PGMK Shetpe 45KR 4 Tasbulat Karamandibas 11KR 5 Zhetiaj Karamandibas Zhanaozen 80KR 6 Sajotes Karakuduk Kizilsaj 108KR 7 Fort Shevchenko 43 km dorogi Aktau Kalamkas 89KR 8 Fort Shevchenko Tauchik Shetpe 161KR 9 Opornij Sarikamis 80KR 10 pid yizd do BV Fetisovo Kenderli 5KR 11 pid yizd do aeroportu Aktau 14KR 12 Ata Zholi 97 2015 roku buv zatverdzhenij novij perelik zagalna protyazhnist dorig pri comu zmenshilas do 932 km Nomer Nazva Protyazhnist kmKR 1 Aktau Fort Shevchenko 122KR 2 43 km dorogi Aktau Fort Shevchenko rodovishe Kalamkas 231KR 3 Aktau aeroport 24KR 4 S Shapagatov aeroport 4KR 5 Aktau Kuyulus 44KR 6 Kuyulus Shetpe 45KR 7 Tasbolat Karamandibas 11KR 8 Zhetibaj Karamandibas Zhanaozen 80KR 9 Sajotes Karakuduk Kizilsaj 108KR 10 Fort Shevchenko Tauchik Shetpe 161KR 11 pid yizd do BV Kenderli 5KR 12 Ata Zholi 97Socialna sfera 2010 roku buv zatverdzhenij Derzhavnij perelik pam yatok istoriyi ta kulturi miscevogo znachennya yakij nalichuye v sobi 570 ob yektiv Administrativnij podilAdministrativnij podil Mangistauskoyi oblasti Pri utvoreni u 1973 roci oblast dililasya na 3 rajoni Bejneuskij Yeraliyevskij i Mangistauskij U 1980 roci utvoreno Munajlinskij rajon prote u 1988 vin buv likvidovanij U 1992 roci utvoreno Tupkaraganskij rajon a cherez rik Yeraliyevskij rajon buv perejmenovanij v Karakiyanskij U 2007 roci vidnovlenij Munajlinskij rajon Rajon Plosha km Naselennya osib 1989 Naselennya osib 1999 Naselennya osib 2009 Centr AO NP1 Bejneuskij rajon 40519 33 23430 26548 46937 Bejneu 10 112 Karakiyanskij rajon 64297 01 28403 23437 29579 Kurik 7 93 Mangistauskij rajon 47018 32 28282 29024 31215 Shetpe 12 214 Munajlinskij rajon 4921 89 11537 13300 74294 Mangistau 7 85 Tupkaraganskij rajon 8076 99 14420 14225 20544 Fort Shevchenko 6 66 Aktauska m a 160930 144798 169809 Aktau 1 27 Zhanaozenska m a 55675 63337 113014 Zhanaozen 4 5Najbilshi naseleni punktiNaseleni punkti z chiselnistyu naselennya ponad 10000 osib Naselenij punkt Naselennya osib 1989 Naselennya osib 1999 Naselennya osib 2009 1 Aktau 159 245 143 396 166 9622 Zhanaozen 48 339 48 871 91 3323 Bejneu 11 913 14 299 32 4524 Rahat 5 Atameken 22 4286 Tenge 4 572 11 080 16 6887 Kiziltobe 15 1578 Mangistau 10 703 12 433 14 8189 Baskuduk 14 21510 Shetpe 10 581 10 237 12 22311 Zhetibaj 8 988 9 153 11 32612 Batir NaselennyaStanom na 2016 rik naselennya oblasti stanovit 626774 osobi Nacionalnij sklad stanom na 2016 rik kazahi 565694 osobi 90 26 rosiyani 38248 osib 6 1 azerbajdzhanci 5715 osib karakalpaki 2242 osobi uzbeki 2146 osib lezgini 1955 osib ukrayinci 1954 osobi tatari 1707 osib virmeni 1072 osobi korejci 848 osib chechenci 664 osobi kirgizi 640 osib gruzini 397 osib nimci 296 osib udini 235 osib bilorusi 214 osib osetini 201 osoba inshi 2546 osibZmina chiselnosti naselennya Roki 2003 2004 2005 2006 2007 2008Naselennya 338 612 349 668 361 754 374 430 390 531 407 403Roki 2009 2010 2011 2012 2013 2014Naselennya 482 631 503 265 524 175 545 724 568 086PrimitkiChiselnist naselennya RK po oblastyah mistah ta rajonah na 1 sichnya 2014 kazah ros Agentstvo Respubliki Kazahstan po statistci Arhiv 13 listopada 2013 u Wayback Machine Nacionalnij sklad naselennya Respubliki Kazahstan i jogo oblastej tom 1 16 serpnya 2011 u Wayback Machine Chiselnist naselennya za oblastyami mistami i rajonami stattyu i okremimi vikovimi grupami okremimi etnosami na 1 sichnya 2010 nedostupne posilannya Topographic Maps Gora Besshoki nedostupne posilannya z lipnya 2019 na Topomapper com K S Lazarevich Nizhe urovnya morya 4 bereznya 2016 u Wayback Machine na Geo 1september ru Zavershen vtoroj etap proekta po zaderzhaniyu peskov v sele Ushtagan 7 bereznya 2016 u Wayback Machine Meta kz vid 15 grudnya 2008 ros Postanovlenie akimata Mangistauskoj oblasti ot 19 fevralya 2014 goda 21 Zaregistrirovano Departamentom yusticii Mangistauskoj oblasti 18 marta 2014 goda 2369 Utratilo silu postanovleniem akimata Mangistauskoj oblasti ot 02 aprelya 2015 goda 88 Ob utverzhdenii perechnya avtomobilnyh dorog oblastnogo znacheniya 14 sichnya 2019 u Wayback Machine Informacionno pravovaya sistema normativnyh pravovyh aktov Respubliki Kazahstan ros Postanovlenie akimata Mangistauskoj oblasti ot 02 aprelya 2015 goda 88 Zaregistrirovano Departamentom yusticii Mangistauskoj oblasti ot 05 maya 2015 goda 2714 Utratilo silu postanovleniem akimata Mangistauskoj oblasti ot 7 oktyabrya 2020 goda 167 Ob utverzhdenii perechnya naimenovanij i indeksov avtomobilnyh dorog obshego polzovaniya oblastnogo znacheniya 14 sichnya 2019 u Wayback Machine Informacionno pravovaya sistema normativnyh pravovyh aktov Respubliki Kazahstan ros Postanovlenie Mangistauskogo oblastnogo akimata ot 28 iyulya 2010 goda 279 Zaregistrirovano Departamentom yusticii Mangistauskoj oblasti ot 27 avgusta 2010 goda 2080 Utratilo silu postanovleniem akimata Mangistauskoj oblasti ot 7 oktyabrya 2020 goda 166 Ob utverzhdenii Gosudarstvennogo spiska pamyatnikov istorii i kultury mestnogo znacheniya 14 sichnya 2019 u Wayback Machine Informacionno pravovaya sistema normativnyh pravovyh aktov Respubliki Kazahstan ros Chislennost naseleniya Atyrauskoj oblasti po otdelnym etnosam na nachalo 2016 goda kazah ros Arhiv originalu za 30 sichnya 2014 Procitovano 9 lyutogo 2013 Chiselnist naselennya Respubliki Kazahstan po oblastyah na 1 sichnya 2013 roku nedostupne posilannya z kvitnya 2019 kazah ros PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mangistauska oblastOficijnij sajt akimatu Mangistauskoyi oblasti 30 serpnya 2019 u Wayback Machine kazah ros angl Pogoda u Mangistauskij oblasti Kazahstan 7 sichnya 2022 u Wayback Machine Kazahstan Mangistauska oblast 5 grudnya 2012 u Wayback Machine ros Karta Mangistauskoyi oblasti pivdenna chastina kolishnoyi Gur yevskoyi oblasti 4 bereznya 2016 u Wayback Machine na sajti Rubricon com na Aqtau chachin ru angl ros Atirauska oblast Aktyubinska oblastKaspijske more Pn Karakalpakstan UzbekistanZh Mangistauska oblast ShPdBalkanskij velayat Turkmenistan Ce nezavershena stattya z geografiyi Kazahstanu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi