Анто́н Семе́нович Макаре́нко (1 (13) березня 1888, Білопілля — 1 квітня 1939, Голіцино) — радянський педагог і письменник, один із засновників системи колективного дитячо-підліткового виховання. Макаренко передусім знаний як радянський соціальний педагог; його теорія і методика виховання в колективі та теорія сімейного виховання, розроблені в 1920-ті роки в Україні, є предметом досліджень науковців (зокрема, макаренкознавців) з багатьох країн. Як письменник є автором низки російськомовних літературно-педагогічних творів.
Макаренко Антон Семенович | |
---|---|
![]() Антон Макаренко | |
Народився | 1 (13) березня 1888 м. Білопілля, нині Сумська область |
Помер | 1 квітня 1939 (51 рік) м. Голіцино ·серцева недостатність |
Поховання | Новодівичий цвинтар |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Місце проживання | м. Полтава |
Діяльність | педагог, письменник, публіцист |
Alma mater | Полтавський національний педагогічний університет імені Володимира Короленка |
Знання мов | російська[1][2][3] |
Членство | СП СРСР |
Роки активності | з 1914 |
Magnum opus | Педагогічна поема |
Автограф | ![]() |
Нагороди | |
IMDb | ID 2499452 |
Сайт | makarenko.edu.ru |
|
Педагог і письменник
Народився 13 березня 1888 року в місті Білопілля Харківської губернії (нині районний центр Сумської області України). Батько був робітником (малярем) у вагонних залізничних майстернях.
1895 року семирічного Антона віддали в двокласне початкове училище. У січні 1901 року сім'я Макаренка переїздить у Крюків. Макаренко став учнем Кременчуцького чотирикласного міського училища.
1904 року Антон Макаренко закінчує Кременчуцьке міське училище на «відмінно».
У серпні 1904 року (у 16 років) Макаренко став слухачем однорічних педагогічних курсів при Кременчуцькому міському училищі, що мали на меті підготовку викладачів початкової школи.
Навесні 1905 року Макаренко успішно закінчив курси і отримав свідоцтво, що давало право викладати в початковій школі.
1 вересня 1905 року (у 17 років) Макаренко розпочав працювати у Крюківському двокласному залізничному училищі. Він став вчителем російської мови, малювання і креслення. 1 вересня 1911 р. за розпорядженням інспектора народних училищ Херсонської губернії Антон Макаренко був переведений у залізничне училище на станції Долинська. Антон Семенович став вихователем в учнівському гуртожитку.
У серпні 1912 р. А. С. Макаренко вступає до вчительського інституту в Полтаві і в липні 1917 р. закінчує його із золотою медаллю. Після закінчення інституту Макаренко стає вчителем Полтавського Вищого початкового училища, в якому пропрацював до кінця 1917 р. У грудні 1917 р. він переїздить у м. Крюків.
У 1918 р. (у 30 років) Антон Семенович повертається в Крюківське залізничне училище[], яке в 1917 р. було перетворено у Вище початкове училище. Тепер Макаренко став керівником педагогічного колективу, відповідальним за виховання дітей. Як директор училища Антон Семенович пропрацював там до осені 1919.
У серпні 1919 р. після заняття Крюкова білогвардійцями Антон Семенович переїздить до Полтави, де стає завідувачем 7-річної трудової школи № 10.
У вересні 1920 р. (у 32 роки) Антон Макаренко приймає пропозицію Полтавського відділу народної освіти організувати і очолити колонію для безпритульних і неповнолітніх правопорушників.
Того ж місяця А. Макаренко організував трудову колонію в с. Ковалівка, Полтавського району для неповнолітніх правопорушників. У 1921 р. Макаренко ставить питання про надання колонії імені М. Горького.
1923 року в Полтавській газеті «Голос праці» з'явилася стаття Антона Макаренка «Колонія імені Горького», а в другій книжці полтавського журналу «Новими стьобаннями» («Новими стежками») — стаття «Досвід освітньої роботи в Полтавській трудовій колонії імені М. Горького». У листопаді 1924 р. закінчилося відновлення садиби Прочуханці, і колонія, донині розосереджена в двох місцях, возз'єдналася на берегах Коломака біля села Ковалівка.
До літа 1925 року в колонії було 140 вихованців — 130 хлопчиків і 10 дівчаток. Установа під керівництвом Макаренка мала коней, кролів, птицю, корів, телят, 30 овець, 80 свиней англійської породи. У їхньому розпорядженні був різноманітний сільськогосподарський реманент. У цьому ж році вирішується питання про створення комсомольської організації. У 1926 р. А. С. Макаренко виступив з доповіддю «Організація виховання важкого дитинства» на Всеукраїнській конференції дитячих городків. Доповідь справила велике враження на учасників зборів.
9 травня 1926 року Антон Семенович разом із 4 вихователями і 11 вихованцями виїхав в село Куряж неподалік Харкова. 15 травня 1926 року колектив колонії імені Горького прибув в Куряж у повному складі. 26 березня 1927 року в Куряжі, де за 10 місяців сформувався новий, дружній колектив, святкували річницю народження Максима Горького.
Влітку 1927 р. Макаренко почав працювати в новоорганізованій Харківській трудовій комуні ім. Ф. Е. Дзержинського. У листопаді він був призначений начальником комуни. 14 березня 1928 р. на засіданні секції соціалістичного виховання Українського НДІ педагогіки прийнята резолюція, яка засудила виховні методи Макаренко.
3 вересня 1928 р. Макаренко був звільнений з посади завідувача колонії імені Горького. 1929–1936 р.р. переважно пов'язані з роботою Антона Семеновича в комуні імені Дзержинського. Осердям колективу комунарів стали 60 вихованців колонії, направлених в комуну ще в 1927 року.
Пізніше, після того як Антон Макаренко виїхав з Куряжа, до них приєдналися ще близько 100 горьківців. 15 січня 1928 в комуні створили комсомольську організацію. У 1927—1929 р.р. комунари працювали в деревообробній майстерні і в кузні. 1 липня 1930 р. комуна перейшла на повну самооплатність. У травні 1931 р. відбулася закладка нового заводу електроінструментів.
1932 року побачила світ перша книга Макаренка «Марш 30-го року». 7 січня 1932 року урочисто відкритий перший завод електросвердлилок.
У 1933–1935 р.р. виходить у світ «Педагогічна поема». З 1934 р. А. С. Макаренко — член Спілки письменників УРСР. Працював в системі радянських концтаборів. 1 липня 1935 р. — Макаренко призначений на посаду помічника начальника відділу трудових колоній та трудкомун Народного комісаріату внутрішніх справ УРСР, підрозділу, що створений відповідно до Наказу НКВС від 7 червня 1935 р."Про організацію роботи щодо ліквідації дитячої безпритульності та безнаглядності". У його віданні знаходились 42 дитячих установи, в тому числі 10 трудколоній та 2 трудкомуни — ім. Балицького В. А. (Ладан) та ім. Дзержинського Ф. Е.(Харків). В жовтні 1936 Антон Семенович залишає роботу у Відділі та працює консультантом на громадських засадах в колонії в Броварах (поблизу Києва).
1937 року Макаренко переїздить до Москви. 1937 року виходить «Книга для батьків», 1938 року — книга «Прапори на баштах».
Антон Семенович Макаренко раптово помер 1 квітня 1939 року в приміському потязі на станції Голіцино за 40 км на захід від Москви.
Сім'я
Дружиною Антона Макаренка була . Після смерті педагога вона пропагувала творчу спадщину Макаренка. Була консультантом фільму «Педагогічна поема». Брат, Макаренко Віталій Семенович — офіцер Збройних Сил Півдня Росії, білоемігрант. Написав спомини «Мій брат Антон Семенович». Внучата племінниця Антона Макаренка — відома російська актриса Катерина Васильєва (фільми «Бумбараш», «Екіпаж», «Чародії» та ін.)
Походження
Брат А. С. Макаренко — Віталій Семенович у своїй книзі «Мій брат Антон Семенович» пише: «… попри своє українське походження Антон був 100 % росіянином». Один з макаренкознавців професор Гетц Хілліг присвятив питанню національного походження і національної самосвідомості Макаренка окреме дослідження, підсумки якого представлені в доповіді «До питання національної самосвідомості А. С. Макаренка», де в цілому підтверджуються як твердження брата, так і «російська самосвідомість» Антона Семеновича.
Хілліг відзначає, що всі твори та особисте листування Макаренко вів російською мовою. У той же час він чудово знав і любив українську мову, часто і доречно включав цитати соковитою українською мовою в діалоги дійових осіб своїх творів. А. С. Макаренко також розумів і міг спілкуватися польською — згадує Л. В. Конісевич в книзі «Нас виховав Макаренко» (розділ про приїзд польської делегації). У той самий час указується, що з тактичних міркувань (у цілях зменшити для деяких чиновників кількість підстав для розгону колонії ім. М. Горького) він з певного року перестає вказувати в графі національність слово «росіянин» (як це ще було у Крюкові), а починає писати «українець». Національність Макаренка не була таємницею і для його сучасників.
Теорія про колектив
У своїй педагогічній роботі Антон Макаренко виходив з такого положення: «Відповідальність перед дітьми — це відповідальність перед історією; сьогоднішні діти — це завтрашня історія, завтрашнє майбутнє людства, нашої великої справи».
Антон Макаренко створив два педагогічних заклади — колонію Горького («Педагогічна поема»), комуну ім. Дзержинського («Прапори на баштах», «Марш 30-го року»).
У своїй педагогічній системі Макаренко насамперед виділив основні ознаки колективу:
- Спільна мета, спільна праця, спільна організація цієї праці;
- Органічний зв'язок з іншими колективами;
- Наявність органів координування і управління, відносини відповідальної залежності;
- Колектив повинен стояти на принциповій позиції світової єдності трудящого людства.
Антон Макаренко розглядав колектив як динамічне об'єднання, яке у своєму розвитку проходить ряд стадій:
- Перша стадія — вимагає педагог, він же вивчає вихованців, організовує різноманітну колективну діяльність;
- Друга стадія — вимагає педагог і актив. Робота з активом. Різноманітні форми колективної діяльності, розвиток активності;
- Третя стадія — колектив висуває до окремої особистості.
Завідуючи колонією «малолітніх злочинців» у Трибах, Макаренко організував колектив дітей у різновікові загони для трудової діяльності й навчання. Роки були тяжкі, після революції і громадянської війни. Треба було забезпечити елементарний матеріальний рівень, тому в колонії відразу почались сільськогосподарські роботи.
Зовсім незвичний випадок стався взимку 1920 р. коли збірний загін колоністів на чолі з Семеном Калабаліним пішов у ліс по дрова. Коли вони перейшли замерзлу річку Коломак, то опинилися на території покинутого маєтку баронів Трепке, які емігрували після революції за кордон. Це була місцевість із господарськими будівлями, житловими будинками. На території маєтку був великий сад, сорок гектарів землі, луки. Але все, що можна було винести з помістя, селяни розібрали. Повернувшись у Триби вихованці не могли не розповісти про знахідку Антону Семеновичу. На загальних зборах головним завданням було отримати дозвіл від влади на відбудування маєтку у Трепках і поселитися туди. 1922 року почались будівельні роботи по відновленню Білого будинку, який був літньою резиденцією баронів. Поступово колоністи почали переселятись на нове місце. В цей час в колонії збільшується кількість вихованців, налагоджується господарство, вдосконалюється самоврядування, збагачується педагогічний досвід вихователів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU1TOGxSREFsT1VNbFJEQWxPVFJmSlVRd0pUa3dKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRVh5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRsREpVUXdKVGswWHlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JGOGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Антон Макаренко розробив теорію дитячого колективу, розкрив основні його ознаки, визначив стадії його розвитку, шляхи формування і методику використання виховних можливостей колективу. Згідно з вченням Макаренка, характерними ознаками стилю життя і діяльності дитячого колективу є: мажор, почуття власної гідності, здатність до орієнтування, почуття захищеності, здатність до гальмування, звичка поступатися товаришеві, єдність колективу.
Працюючи зі специфічним контингентом, видатний педагог приділяв велику увагу розумовому вихованню дітей і підлітків, а також удосконаленню педагогічного процесу в школі, поліпшенню навчально-виховної роботи. А. Макаренко завжди попереджував своїх вихованців: «Щоб я не чув таких розмов: навіщо мені школа, я й так учений». Проводив зразкові уроки, часто відвідував уроки інших учителів, вивчав передовий педагогічний досвід.
Педагогічна система Антона Макаренка — це складна сукупність ідей і практичних рішень, основними з яких є:
- Суть виховання як суспільного явища;
- Єдність виховання і життя;
- Мета виховання як розгорнута програма формування людської особистості;
- Колектив як метод виховання;
- Взаємовідносини колективу і особистості;
- Самоуправління у колективі;
- Виховання свідомої дисципліни;
- Зв'язок навчання із продуктивною працею;
- Праця як постійний компонент системи виховання;
- Залучення вихованців у різноманітні життєві сфери, виховання господаря життя;
- Традиції й їх виховна роль;
- Педагогічний колектив і його центр;
- Всебічний розвиток особистості;
- Роль сім'ї у вихованні дітей.
На думку Макаренка, педагогіка є найбільш діалектичною, рухливою, дуже складною і різноманітною наукою. Основними характеристиками макаренківської педагогіки є діалектичне розрізнення методики навчання і методики виховання, єдність вивчення дитини та її виховання, єдність виховання дітей і організація їхнього життя, поєднання вивчення основ наук з продуктивною працею учнів, науково організована система всіх впливів, посилення уваги до дитячого колективу. Психологія має бути не основою педагогіки, а продовженням її у процесі реалізації педагогічних закономірностей та ін. Мету виховання А.Макаренко розумів як програму особистості, програму людського характеру («Методи виховання»). На його думку, у виховному процесі має бути загальна програма виховання й індивідуальна коректива до неї залежно від особистості конкретного учня.
Розвиток індивідуальності А. С. Макаренко пов'язував не тільки зі здібностями людини, але і з темпераментом, і з рисами характеру. Із цього приводу А. С. Макаренко зауважував, що мета індивідуального виховання полягає у визначенні перспектив розвитку здібностей людини, формуванні її характеру.
Навчально виховний процес має на меті формування високої дисципліни і виконавчої чіткості у вихованців. Значна роль належить навчально-виховному процесу школи, зокрема шкільній дисципліні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlVeVExOGxSREFsUWpKZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpEWHlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRbDhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pUa3dKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRVh5VkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55NXFjR2N2TWpnd2NIZ3RKVVF3SlRrMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVEpEWHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ1h5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JWOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1JmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpESlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGczTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Шкільна дисципліна — дотримання учнями правил поведінки у школі та за її межами, чітке й організоване виконання ними своїх обов'язків, підкорення громадському обов'язку.
Розуміння учнями необхідності дотримання шкільної дисципліни не тільки у школі, а й у громадських місцях, в особистій поведінці; готовність і потреба у виконанні загальноприйнятих норм і правил дисципліни у школі та за її межами, саме це є показниками високого рівня дисципліни.
Зовнішній контроль певною мірою є примусом до позитивної поведінки. Водночас діє внутрішній контроль, коли певні норми поведінки настільки засвоєні, що стали внутрішніми переконаннями людини, і вона виконує їх, часто навіть не замислюючись над тим, чому чинять так, а не інакше. Якщо від виконання вимог шкільного режиму можна ухилитися, контролю з боку педагогів чи колективу учнів можна уникнути, то від власної совісті важко сховатися. Як стверджував А.Макаренко, у вихованні слід домагатися розумного поєднання зовнішнього і внутрішнього контролю за поведінкою вихованців, навчити їх «робити правильно, коли ніхто не чує, не бачить і ніхто не дізнається».
У вихованні взагалі й у зміцненні дисципліни зокрема особливе значення має правильний тон і стиль діяльності учнівського колективу. Якщо панує життєрадісний тон, в основі якого свідома дисципліна, єдність і дружба, почуття власної гідності кожного члена колективу, виховання учнів дається легше.
Доволі цікавим є принцип паралельної дії, використовуваний А. Макаренком, згідно з яким вихованцеві пред'являють вимогу не прямо, а через колектив, коли відповідальність за кожного покладається на колектив і його самоврядування. А також цей принцип дуже впливає на згуртованість колективу. Цю методику можна застосовувати вже на другій стадії розвитку колективу. Такій же меті підпорядкована організація колективної діяльності. Різноманітна спільна діяльність робить життя дитячого колективу цікавим, сприяє налагодженню стосунків між первинними колективами, загальношкільним і первинними колективами, що згуртовує і первинні колективи, і загальношкільний. Об'єднують колектив цікаві конкретні справи, що потребують узгоджених дій кожного. Якщо учні, наприклад, самостійно розпочали певну діяльність, вони розподілять обов'язки між собою, охоче займатимуться конкретною роботою, переживатимуть радість від досягнутих успіхів.
На згуртованості учнівського колективу позитивно позначається і згуртованість у діяльності педагогів, єдність вимог до нього. А.Макаренко вважав, що у згуртованому педагогічному колективі кожен педагог насамперед дбає про згуртованність загальношкільного колективу, відтак — про справи свого класу й лише потім — про власний успіх.
А. С. Макаренко виходив з того, що сім'я є природним людським колективом. Виховання — це процес соціальний, у якому беруть участь люди, речі, явища, але перш за все і більше всього, люди. Із них на першому місці, як підкреслював Макаренко, батьки і педагоги.
А. С. Макаренко розглядав питання сімейного виховання з державної точки зору. Кожна сім'я повинна виховувати дітей відповідно до державних завдань. Батьки повинні добре знати і розуміти, що вони виховують дитину не тільки для своїх радощів. У сім'ї під їх керівництвом росте людина, яка повинна стати гідним громадянином своєї Батьківщини.
Об'єктом для наукових узагальнень А. С. Макаренка була жива практика виховання дітей у трудових сім'ях, яку він вивчав через власні спостереження, розмови, листування. Завдяки цьому в його творах змальовано цілу галерею різних сімей, на прикладі яких яскраво і переконливо розкриваються різні сторони народної педагогіки.
Відчутним є виховний вплив домашнього середовища, тобто сімейного оточення, а також оточення дитини поза школою (двору, вулиці), сусідів. Підтримуючи з ними добрі стосунки, батьки вводять дітей у громадське життя, навчаючи їх жити з людьми і для людей.
Родинна педагогіка вчить дітей вибудовувати розумні взаємини з однолітками у дворі. Тут дитина шліфує свій характер, позбувається недоліків, що не можливо за перебування її тільки в оточенні дорослих. Щоправда, на вулиці збираються не лише ідеальні діти. Тому в цій справі необхідно виявляти обережність. Однак надмірна обережність може зашкодити, оскільки взаємодія з однолітками сприяє фізичному, розумовому, духовному розвитку дитини і далеко не завжди псує її.
Водночас спеціальної виховної роботи потребує профілактика таких патологічних явищ суспільного життя, як пияцтво, наркоманія, куріння, хабарництво, злодійство, рекет, проституція.
А. С. Макаренко вважав, що хороших людей можуть виховати лише щасливі батьки. Якщо до шести років дитина виховувалася правильно і в ній виховані певні звички активності і гальмування, то на таку дитину ніхто не вплине погано. Дуже шкідливо впливають на дітей сварки і роздратованість у сім'ї — ознака розпущеності, відсутності дисципліни, недоліків у світогляді. Повинна бути не лише чітка мета виховання, а й продумана деталізована програма виховання.
Педагогам і батькам слід мати на увазі, що окремі телепередачі, статті у газетах негативно впливають на розвиток неповнолітніх. Найчастіше школяр обирає сам, який телефільм дивитися, проте йому не завжди легко розібратися в побаченому на екрані, зробити правильні висновки. Тому не рідко він схвально сприймає те, що заслуговує осуду, намагається наслідувати «телегероя».
У період статевого дозрівання підліткам, на думку А.Макаренка, особливо потрібен душевний контакт з батьками. Неприпустиме «шпигування» за дітьми, підозріле ставлення до дружби дітей різної статті. Це робить їх потайними, замкненими, позбавляє дорослих можливості благотворно впливати на їхню психіку і поведінку.
Отже, у процесі соціалізації головне місце займає вміння особи контактувати і співпрацювати з іншими. Саме тому колективне виховання є основою правильного виховання, адже особа засвоює норми і правила колективу, суспільний досвід, вчиться регулювати свою поведінку тощо. Людина в колективі — це людина в суспільстві. Знання теорії та практики колективного виховання є особливо важливим для педагогів у здійсненні їхньої діяльності — вмінні допомагати і бути провідником у процесі соціалізації.
Соціалізації вихованців сприяла колективна виробнича праця в колонії ім. М. Горького, комуні ім. Ф. Дзержинського. Ідеї А. С. Макаренка про колективну виробничу працю знайшли свій розвиток у дослідженнях . Враховуючі досвід А. С. Макаренка у комуні ім. Ф. дзержинського /спроба привнесення навчальних елементів у колективну роботу комунарів на заводах електросвердл і оптико-механічному, П. А. Ярмоленнко розробив форму, яка поєднувала навчальну і виробничу працю старших вихованців у навчальному цеху Харківського тракторного заводу, названу «Навчальне виробництво», що пройшла там тривале апробування і втілення /1.С.95/. У теперішній час важливо опанування педагогічних ідей А. С. Макаренка /2/ і творче їх застосування фахівцями, що виховують, соціалізують і перевиховують, ресоціалізують особистості.
Праці
Екранізації творів
- 1955 — «Педагогічна поема»
- 1958 —
- 1963 — «Великі і маленькі»
- 1973 — «Этюды о нравственности» (20 хв.)
- 1978 — «Сегодня с Макаренко» (19 хв.)
Навчальні заклади
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUXpJbFFVSWxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVmZKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRE1pVkNRaTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlRJM0pVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJYeVZETWlWQlFpVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JWOGxSREVsT1RaZkpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVNeUpVSkNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Сумський державний педагогічний університет ім. А.С. Макаренка (м. Суми, Україна)
- Київський професійно-педагогічний коледж ім. А.С. Макаренка (м. Київ, Україна)
- Кременчуцька гуманітарно-технологічна академія імені А. С. Макаренка (м. Кременчук, Україна)
- ВКНЗ СОР «Лебединський педагогічний коледж імені А. С. Макаренка» (м. Лебедин, Україна)
- Полтавська обласна гімназія-інтернат для обдарованих дітей ім. А. С. Макаренка (с. Ковалівка, Полтавська область, Україна)
- УВК «Школа-ліцей» № 3 ім. А. С. Макаренка (м. Сімферополь, Україна)
- Ліцей № 4 ім. А.С.Макаренка Долинської міської ради
Позбавлено імені:
- Білопільський заклад загальної середньої освіти № 5 І-ІІІ ступенів ім. А. С. Макаренка (м. Білопілля, Україна)
- Бучацька середня школа № 2 (у радянський період)
- Школа № 47 ім. А. С. Макаренка (м. Київ, Україна)
- Школа № 50 ім. А. С. Макаренка, (м. Львів, Україна)
- Школа № 100 ім. А. С. Макаренка (м. Харків, Україна)
Вшанування пам'яті
- В 1951 році у Кременчуці в батьківському будинку, де Антон Макаренко мешкав у 1905—1911, 1917—1919 роках було відкрито Будинок-музей. Це був перший музей імені педагога в СРСР.
- В 1968 р. у Кременчуці на будинку, де мешкав А. Макаренко, відкрита меморіальна дошка.
- В 1976 р. у Кременчуці встановлена друга меморіальна дошка на фасаді колишнього Крюківського залізничного училища; у 1986 поряд з будинком відкрито пам’ятник «Макаренко і діти» (згодом перенесений на територію педагогічного училища).
- У 1987 р. у зв’язку з підготовкою до святкування 100-річчя від дня народження видатного педагога, вул. Республіканська у Крюкові була розділена на 2 частини, і відрізок від проїзду під залізничним мостом до повороту біля Успенської церкви одержав ім’я А.С.Макаренка.
- З 1984 р. ім’я видатного педагога носить також професійний ліцей (колишнє ПТУ-20).
- 11 березня 1988 р. згідно з постановою ЦК КПУ і Ради Міністрів УРСР від 08.04.1986 «Про 100-річчя від дня народження А.С. Макаренка» у дворі кременчуцького педагогічно-меморіального музею був відкритий пам’ятник (скульптор І.П.Ястребов, архітектори В.Г.Ширяєв, В.М.Гаврилюк).
- Школа Макаренка є у Перу, Мексиці.
Див. також
- 3214 Макаренко — астероїд, названий на честь педагога.
- Праця неповнолітніх
- Музеї Антона Макаренка
Посилання
Джерела та література
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Макаренко Антон Семенович |
- Лушакова А.Н., Евселевский Л.И. Улицами старого Кременчуга / А.Н.Лушакова, Л.И.Евселевский. - Кременчук: Вид-во «Кременчук», 2001. - 223 с.
- В. І. Марочко. Макаренко Антон Семенович [ 17 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 438. — .
- Наказ Міністерства культури, молоді та спорту України від 17.05.2019 № 406.
- Ярмаченко М. Д. Макаренко Антон Семенович // Енциклопедія освіти / гол. ред. Василь Кремень. — К. : Юрінком Інтер, 2008. — . — С. 471–472.
- Ярмаченко Н. Д. Педагогическая деятельность и творческое наследие А. С. Макаренко [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]. — Киев, 1989. . (рос.)
- Солодкі захоплення педагога-чекіста // Петровський В. В., Семененко В. І. Історія України: Заборонені кохання: Особистості. Долі. Почуття. — Харків, 2010. — С. 221–232.
Біографія:
- http://www.makarenko.edu.ru/biography.htm [ 8 травня 2011 у Wayback Machine.]
- (рос.)
Твори:
- http://www.makarenko.edu.ru/ [ 6 січня 2009 у Wayback Machine.]
- http://antmakarenko.narod.ru/ [ 12 лютого 2009 у Wayback Machine.]
- http://makarenko-museum.ru/Classics/Makarenko/Makarenko_A_Pedagogic_Poem/Makarenko_Ped_poem_full_text.htm [ 24 березня 2019 у Wayback Machine.]
- http://pedagogika.at.ua/index/pedagogichna_poema/0-8 [ 23 січня 2013 у Wayback Machine.]
Інше:
- Александр Абаринов. Патриарх общественного воспитания (інтерв'ю з Гьотцем Хіллігом) [ 27 березня 2019 у Wayback Machine.] // Зеркало недели. — 2008. — 15 мар.
- Олександр Абарінов. Про випуск «ФЕД» в трудкомуне ім. Дзержинського [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.] // Факти і коментарі
- Екранізація «Педагогічної поеми» [ 3 жовтня 2011 у Wayback Machine.]
- «Педагогічна поема» сьогодні [ 27 березня 2009 у Wayback Machine.]
- Конисевич Л. В. Нас воспитал Макаренко [ 13 березня 2019 у Wayback Machine.]. — Челябинск: ИУУ, 1993. (рос.)
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- CONOR.Sl
- ПроДетЛит — 2019.
- Makarenko, Anton [ 28 вересня 2019 у Wayback Machine.] // Encyclopedia of Ukraine. Volume III: L-Pf (1993). 892 p.: 274 (англ.)
- Halvorsen, Terje. «Key Pedagogic Thinkers: Anton Makarenko.» Journal of pedagogic development (2014). [ 22 січня 2022 у Wayback Machine.] (англ.)
- Filonov, G. N. «Anton Makarenko.» Prospects 24, no. 1-2 (1994): 77-91. [ 21 січня 2022 у Wayback Machine.] (англ.)
- . Архів оригіналу за 16 жовтня 2012. Процитовано 1 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Феномен Макаренка та місця його педагогічної слави на Полтавщині - poltava.one (укр.). 25 липня 2022. Процитовано 26 липня 2022.
- Фильмы о Макаренко и педагогике [ 3 серпня 2013 у Wayback Machine.] (рос.)
- Facebook. www.facebook.com. Процитовано 13 жовтня 2023.
- Facebook. www.facebook.com. Процитовано 13 жовтня 2023.
- Facebook. es-la.facebook.com. Процитовано 13 жовтня 2023.
Посилання на джерела літератури
- 1.Ярмоленко П. А. Учебный цех — опыт, проблемы, перспективы /Утверждено управлением школ Министерства просвещения УССР. К.: Рад. шк., 1977.-126 с. /Б-ка передового опыта. Народное образование/.
- 2.Педагогическое наследие А. С. Макаренко и реформа школи. Методическая разработка для студентов педагогических отделений по спецкурсу «Методика воспитательной работы» /Сост.: П. А. Ярмоленко, Д. Н. Петрова, И. С. Посохова, Л. С. Нечепоренко, В. Е. Новаторов, Т. М. Шептун, В. Э. Лисаченко, В. А. Михайловский и др. Отв. за вып. П. А. Ярмроленко. Харьков: ХГУ, 1988.-117 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Anto n Seme novich Makare nko 1 13 bereznya 1888 18880313 Bilopillya 1 kvitnya 1939 Golicino radyanskij pedagog i pismennik odin iz zasnovnikiv sistemi kolektivnogo dityacho pidlitkovogo vihovannya Makarenko peredusim znanij yak radyanskij socialnij pedagog jogo teoriya i metodika vihovannya v kolektivi ta teoriya simejnogo vihovannya rozrobleni v 1920 ti roki v Ukrayini ye predmetom doslidzhen naukovciv zokrema makarenkoznavciv z bagatoh krayin Yak pismennik ye avtorom nizki rosijskomovnih literaturno pedagogichnih tvoriv Makarenko Anton SemenovichAnton MakarenkoNarodivsya 1 13 bereznya 1888 1888 03 13 m Bilopillya nini Sumska oblastPomer 1 kvitnya 1939 1939 04 01 51 rik m Golicino serceva nedostatnistPohovannya Novodivichij cvintarKrayina Rosijska imperiya Ukrayinska RSR SRSRMisce prozhivannya m PoltavaDiyalnist pedagog pismennik publicistAlma mater Poltavskij nacionalnij pedagogichnij universitet imeni Volodimira KorolenkaZnannya mov rosijska 1 2 3 Chlenstvo SP SRSRRoki aktivnosti z 1914Magnum opus Pedagogichna poemaAvtografNagorodiIMDb ID 2499452Sajt makarenko edu ruVislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Makarenko Pedagog i pismennikNarodivsya 13 bereznya 1888 roku v misti Bilopillya Harkivskoyi guberniyi nini rajonnij centr Sumskoyi oblasti Ukrayini Batko buv robitnikom malyarem u vagonnih zaliznichnih majsternyah 1895 roku semirichnogo Antona viddali v dvoklasne pochatkove uchilishe U sichni 1901 roku sim ya Makarenka pereyizdit u Kryukiv Makarenko stav uchnem Kremenchuckogo chotiriklasnogo miskogo uchilisha 1904 roku Anton Makarenko zakinchuye Kremenchucke miske uchilishe na vidminno U serpni 1904 roku u 16 rokiv Makarenko stav sluhachem odnorichnih pedagogichnih kursiv pri Kremenchuckomu miskomu uchilishi sho mali na meti pidgotovku vikladachiv pochatkovoyi shkoli Navesni 1905 roku Makarenko uspishno zakinchiv kursi i otrimav svidoctvo sho davalo pravo vikladati v pochatkovij shkoli 1 veresnya 1905 roku u 17 rokiv Makarenko rozpochav pracyuvati u Kryukivskomu dvoklasnomu zaliznichnomu uchilishi Vin stav vchitelem rosijskoyi movi malyuvannya i kreslennya 1 veresnya 1911 r za rozporyadzhennyam inspektora narodnih uchilish Hersonskoyi guberniyi Anton Makarenko buv perevedenij u zaliznichne uchilishe na stanciyi Dolinska Anton Semenovich stav vihovatelem v uchnivskomu gurtozhitku U serpni 1912 r A S Makarenko vstupaye do vchitelskogo institutu v Poltavi i v lipni 1917 r zakinchuye jogo iz zolotoyu medallyu Pislya zakinchennya institutu Makarenko staye vchitelem Poltavskogo Vishogo pochatkovogo uchilisha v yakomu propracyuvav do kincya 1917 r U grudni 1917 r vin pereyizdit u m Kryukiv U 1918 r u 30 rokiv Anton Semenovich povertayetsya v Kryukivske zaliznichne uchilishe dzherelo yake v 1917 r bulo peretvoreno u Vishe pochatkove uchilishe Teper Makarenko stav kerivnikom pedagogichnogo kolektivu vidpovidalnim za vihovannya ditej Yak direktor uchilisha Anton Semenovich propracyuvav tam do oseni 1919 U serpni 1919 r pislya zanyattya Kryukova bilogvardijcyami Anton Semenovich pereyizdit do Poltavi de staye zaviduvachem 7 richnoyi trudovoyi shkoli 10 U veresni 1920 r u 32 roki Anton Makarenko prijmaye propoziciyu Poltavskogo viddilu narodnoyi osviti organizuvati i ocholiti koloniyu dlya bezpritulnih i nepovnolitnih pravoporushnikiv Togo zh misyacya A Makarenko organizuvav trudovu koloniyu v s Kovalivka Poltavskogo rajonu dlya nepovnolitnih pravoporushnikiv U 1921 r Makarenko stavit pitannya pro nadannya koloniyi imeni M Gorkogo 1923 roku v Poltavskij gazeti Golos praci z yavilasya stattya Antona Makarenka Koloniya imeni Gorkogo a v drugij knizhci poltavskogo zhurnalu Novimi stobannyami Novimi stezhkami stattya Dosvid osvitnoyi roboti v Poltavskij trudovij koloniyi imeni M Gorkogo U listopadi 1924 r zakinchilosya vidnovlennya sadibi Prochuhanci i koloniya donini rozoseredzhena v dvoh miscyah vozz yednalasya na beregah Kolomaka bilya sela Kovalivka Do lita 1925 roku v koloniyi bulo 140 vihovanciv 130 hlopchikiv i 10 divchatok Ustanova pid kerivnictvom Makarenka mala konej kroliv pticyu koriv telyat 30 ovec 80 svinej anglijskoyi porodi U yihnomu rozporyadzhenni buv riznomanitnij silskogospodarskij remanent U comu zh roci virishuyetsya pitannya pro stvorennya komsomolskoyi organizaciyi U 1926 r A S Makarenko vistupiv z dopoviddyu Organizaciya vihovannya vazhkogo ditinstva na Vseukrayinskij konferenciyi dityachih gorodkiv Dopovid spravila velike vrazhennya na uchasnikiv zboriv 9 travnya 1926 roku Anton Semenovich razom iz 4 vihovatelyami i 11 vihovancyami viyihav v selo Kuryazh nepodalik Harkova 15 travnya 1926 roku kolektiv koloniyi imeni Gorkogo pribuv v Kuryazh u povnomu skladi 26 bereznya 1927 roku v Kuryazhi de za 10 misyaciv sformuvavsya novij druzhnij kolektiv svyatkuvali richnicyu narodzhennya Maksima Gorkogo Vlitku 1927 r Makarenko pochav pracyuvati v novoorganizovanij Harkivskij trudovij komuni im F E Dzerzhinskogo U listopadi vin buv priznachenij nachalnikom komuni 14 bereznya 1928 r na zasidanni sekciyi socialistichnogo vihovannya Ukrayinskogo NDI pedagogiki prijnyata rezolyuciya yaka zasudila vihovni metodi Makarenko 3 veresnya 1928 r Makarenko buv zvilnenij z posadi zaviduvacha koloniyi imeni Gorkogo 1929 1936 r r perevazhno pov yazani z robotoyu Antona Semenovicha v komuni imeni Dzerzhinskogo Oserdyam kolektivu komunariv stali 60 vihovanciv koloniyi napravlenih v komunu she v 1927 roku Piznishe pislya togo yak Anton Makarenko viyihav z Kuryazha do nih priyednalisya she blizko 100 gorkivciv 15 sichnya 1928 v komuni stvorili komsomolsku organizaciyu U 1927 1929 r r komunari pracyuvali v derevoobrobnij majsterni i v kuzni 1 lipnya 1930 r komuna perejshla na povnu samooplatnist U travni 1931 r vidbulasya zakladka novogo zavodu elektroinstrumentiv 1932 roku pobachila svit persha kniga Makarenka Marsh 30 go roku 7 sichnya 1932 roku urochisto vidkritij pershij zavod elektrosverdlilok U 1933 1935 r r vihodit u svit Pedagogichna poema Z 1934 r A S Makarenko chlen Spilki pismennikiv URSR Pracyuvav v sistemi radyanskih konctaboriv 1 lipnya 1935 r Makarenko priznachenij na posadu pomichnika nachalnika viddilu trudovih kolonij ta trudkomun Narodnogo komisariatu vnutrishnih sprav URSR pidrozdilu sho stvorenij vidpovidno do Nakazu NKVS vid 7 chervnya 1935 r Pro organizaciyu roboti shodo likvidaciyi dityachoyi bezpritulnosti ta beznaglyadnosti U jogo vidanni znahodilis 42 dityachih ustanovi v tomu chisli 10 trudkolonij ta 2 trudkomuni im Balickogo V A Ladan ta im Dzerzhinskogo F E Harkiv V zhovtni 1936 Anton Semenovich zalishaye robotu u Viddili ta pracyuye konsultantom na gromadskih zasadah v koloniyi v Brovarah poblizu Kiyeva 1937 roku Makarenko pereyizdit do Moskvi 1937 roku vihodit Kniga dlya batkiv 1938 roku kniga Prapori na bashtah Anton Semenovich Makarenko raptovo pomer 1 kvitnya 1939 roku v primiskomu potyazi na stanciyi Golicino za 40 km na zahid vid Moskvi Sim yaDruzhinoyu Antona Makarenka bula Pislya smerti pedagoga vona propaguvala tvorchu spadshinu Makarenka Bula konsultantom filmu Pedagogichna poema Brat Makarenko Vitalij Semenovich oficer Zbrojnih Sil Pivdnya Rosiyi biloemigrant Napisav spomini Mij brat Anton Semenovich Vnuchata pleminnicya Antona Makarenka vidoma rosijska aktrisa Katerina Vasilyeva filmi Bumbarash Ekipazh Charodiyi ta in PohodzhennyaBrat A S Makarenko Vitalij Semenovich u svoyij knizi Mij brat Anton Semenovich pishe popri svoye ukrayinske pohodzhennya Anton buv 100 rosiyaninom Odin z makarenkoznavciv profesor Getc Hillig prisvyativ pitannyu nacionalnogo pohodzhennya i nacionalnoyi samosvidomosti Makarenka okreme doslidzhennya pidsumki yakogo predstavleni v dopovidi Do pitannya nacionalnoyi samosvidomosti A S Makarenka de v cilomu pidtverdzhuyutsya yak tverdzhennya brata tak i rosijska samosvidomist Antona Semenovicha Hillig vidznachaye sho vsi tvori ta osobiste listuvannya Makarenko viv rosijskoyu movoyu U toj zhe chas vin chudovo znav i lyubiv ukrayinsku movu chasto i dorechno vklyuchav citati sokovitoyu ukrayinskoyu movoyu v dialogi dijovih osib svoyih tvoriv A S Makarenko takozh rozumiv i mig spilkuvatisya polskoyu zgaduye L V Konisevich v knizi Nas vihovav Makarenko rozdil pro priyizd polskoyi delegaciyi U toj samij chas ukazuyetsya sho z taktichnih mirkuvan u cilyah zmenshiti dlya deyakih chinovnikiv kilkist pidstav dlya rozgonu koloniyi im M Gorkogo vin z pevnogo roku perestaye vkazuvati v grafi nacionalnist slovo rosiyanin yak ce she bulo u Kryukovi a pochinaye pisati ukrayinec Nacionalnist Makarenka ne bula tayemniceyu i dlya jogo suchasnikiv Teoriya pro kolektivU svoyij pedagogichnij roboti Anton Makarenko vihodiv z takogo polozhennya Vidpovidalnist pered ditmi ce vidpovidalnist pered istoriyeyu sogodnishni diti ce zavtrashnya istoriya zavtrashnye majbutnye lyudstva nashoyi velikoyi spravi Anton Makarenko Anton Makarenko stvoriv dva pedagogichnih zakladi koloniyu Gorkogo Pedagogichna poema komunu im Dzerzhinskogo Prapori na bashtah Marsh 30 go roku U svoyij pedagogichnij sistemi Makarenko nasampered vidiliv osnovni oznaki kolektivu Spilna meta spilna pracya spilna organizaciya ciyeyi praci Organichnij zv yazok z inshimi kolektivami Nayavnist organiv koordinuvannya i upravlinnya vidnosini vidpovidalnoyi zalezhnosti Kolektiv povinen stoyati na principovij poziciyi svitovoyi yednosti trudyashogo lyudstva Anton Makarenko rozglyadav kolektiv yak dinamichne ob yednannya yake u svoyemu rozvitku prohodit ryad stadij Persha stadiya vimagaye pedagog vin zhe vivchaye vihovanciv organizovuye riznomanitnu kolektivnu diyalnist Druga stadiya vimagaye pedagog i aktiv Robota z aktivom Riznomanitni formi kolektivnoyi diyalnosti rozvitok aktivnosti Tretya stadiya kolektiv visuvaye do okremoyi osobistosti Zaviduyuchi koloniyeyu malolitnih zlochinciv u Tribah Makarenko organizuvav kolektiv ditej u riznovikovi zagoni dlya trudovoyi diyalnosti j navchannya Roki buli tyazhki pislya revolyuciyi i gromadyanskoyi vijni Treba bulo zabezpechiti elementarnij materialnij riven tomu v koloniyi vidrazu pochalis silskogospodarski roboti Zovsim nezvichnij vipadok stavsya vzimku 1920 r koli zbirnij zagin kolonistiv na choli z Semenom Kalabalinim pishov u lis po drova Koli voni perejshli zamerzlu richku Kolomak to opinilisya na teritoriyi pokinutogo mayetku baroniv Trepke yaki emigruvali pislya revolyuciyi za kordon Ce bula miscevist iz gospodarskimi budivlyami zhitlovimi budinkami Na teritoriyi mayetku buv velikij sad sorok gektariv zemli luki Ale vse sho mozhna bulo vinesti z pomistya selyani rozibrali Povernuvshis u Tribi vihovanci ne mogli ne rozpovisti pro znahidku Antonu Semenovichu Na zagalnih zborah golovnim zavdannyam bulo otrimati dozvil vid vladi na vidbuduvannya mayetku u Trepkah i poselitisya tudi 1922 roku pochalis budivelni roboti po vidnovlennyu Bilogo budinku yakij buv litnoyu rezidenciyeyu baroniv Postupovo kolonisti pochali pereselyatis na nove misce V cej chas v koloniyi zbilshuyetsya kilkist vihovanciv nalagodzhuyetsya gospodarstvo vdoskonalyuyetsya samovryaduvannya zbagachuyetsya pedagogichnij dosvid vihovateliv Memorialna doshka na budinku po vulici Leontovicha 6 a u Kiyevi v yakomu meshkav Anton Makarenko u 1935 1937 rokah Anton Makarenko rozrobiv teoriyu dityachogo kolektivu rozkriv osnovni jogo oznaki viznachiv stadiyi jogo rozvitku shlyahi formuvannya i metodiku vikoristannya vihovnih mozhlivostej kolektivu Zgidno z vchennyam Makarenka harakternimi oznakami stilyu zhittya i diyalnosti dityachogo kolektivu ye mazhor pochuttya vlasnoyi gidnosti zdatnist do oriyentuvannya pochuttya zahishenosti zdatnist do galmuvannya zvichka postupatisya tovarishevi yednist kolektivu Pracyuyuchi zi specifichnim kontingentom vidatnij pedagog pridilyav veliku uvagu rozumovomu vihovannyu ditej i pidlitkiv a takozh udoskonalennyu pedagogichnogo procesu v shkoli polipshennyu navchalno vihovnoyi roboti A Makarenko zavzhdi poperedzhuvav svoyih vihovanciv Shob ya ne chuv takih rozmov navisho meni shkola ya j tak uchenij Provodiv zrazkovi uroki chasto vidviduvav uroki inshih uchiteliv vivchav peredovij pedagogichnij dosvid Pedagogichna sistema Antona Makarenka ce skladna sukupnist idej i praktichnih rishen osnovnimi z yakih ye Sut vihovannya yak suspilnogo yavisha Yednist vihovannya i zhittya Meta vihovannya yak rozgornuta programa formuvannya lyudskoyi osobistosti Kolektiv yak metod vihovannya Vzayemovidnosini kolektivu i osobistosti Samoupravlinnya u kolektivi Vihovannya svidomoyi disciplini Zv yazok navchannya iz produktivnoyu praceyu Pracya yak postijnij komponent sistemi vihovannya Zaluchennya vihovanciv u riznomanitni zhittyevi sferi vihovannya gospodarya zhittya Tradiciyi j yih vihovna rol Pedagogichnij kolektiv i jogo centr Vsebichnij rozvitok osobistosti Rol sim yi u vihovanni ditej Na dumku Makarenka pedagogika ye najbilsh dialektichnoyu ruhlivoyu duzhe skladnoyu i riznomanitnoyu naukoyu Osnovnimi harakteristikami makarenkivskoyi pedagogiki ye dialektichne rozriznennya metodiki navchannya i metodiki vihovannya yednist vivchennya ditini ta yiyi vihovannya yednist vihovannya ditej i organizaciya yihnogo zhittya poyednannya vivchennya osnov nauk z produktivnoyu praceyu uchniv naukovo organizovana sistema vsih vpliviv posilennya uvagi do dityachogo kolektivu Psihologiya maye buti ne osnovoyu pedagogiki a prodovzhennyam yiyi u procesi realizaciyi pedagogichnih zakonomirnostej ta in Metu vihovannya A Makarenko rozumiv yak programu osobistosti programu lyudskogo harakteru Metodi vihovannya Na jogo dumku u vihovnomu procesi maye buti zagalna programa vihovannya j individualna korektiva do neyi zalezhno vid osobistosti konkretnogo uchnya Rozvitok individualnosti A S Makarenko pov yazuvav ne tilki zi zdibnostyami lyudini ale i z temperamentom i z risami harakteru Iz cogo privodu A S Makarenko zauvazhuvav sho meta individualnogo vihovannya polyagaye u viznachenni perspektiv rozvitku zdibnostej lyudini formuvanni yiyi harakteru Navchalno vihovnij proces maye na meti formuvannya visokoyi disciplini i vikonavchoyi chitkosti u vihovanciv Znachna rol nalezhit navchalno vihovnomu procesu shkoli zokrema shkilnij disciplini Budinok v yakomu pracyuvav Makarenko Shkilna disciplina dotrimannya uchnyami pravil povedinki u shkoli ta za yiyi mezhami chitke j organizovane vikonannya nimi svoyih obov yazkiv pidkorennya gromadskomu obov yazku Rozuminnya uchnyami neobhidnosti dotrimannya shkilnoyi disciplini ne tilki u shkoli a j u gromadskih miscyah v osobistij povedinci gotovnist i potreba u vikonanni zagalnoprijnyatih norm i pravil disciplini u shkoli ta za yiyi mezhami same ce ye pokaznikami visokogo rivnya disciplini Zovnishnij kontrol pevnoyu miroyu ye primusom do pozitivnoyi povedinki Vodnochas diye vnutrishnij kontrol koli pevni normi povedinki nastilki zasvoyeni sho stali vnutrishnimi perekonannyami lyudini i vona vikonuye yih chasto navit ne zamislyuyuchis nad tim chomu chinyat tak a ne inakshe Yaksho vid vikonannya vimog shkilnogo rezhimu mozhna uhilitisya kontrolyu z boku pedagogiv chi kolektivu uchniv mozhna uniknuti to vid vlasnoyi sovisti vazhko shovatisya Yak stverdzhuvav A Makarenko u vihovanni slid domagatisya rozumnogo poyednannya zovnishnogo i vnutrishnogo kontrolyu za povedinkoyu vihovanciv navchiti yih robiti pravilno koli nihto ne chuye ne bachit i nihto ne diznayetsya U vihovanni vzagali j u zmicnenni disciplini zokrema osoblive znachennya maye pravilnij ton i stil diyalnosti uchnivskogo kolektivu Yaksho panuye zhittyeradisnij ton v osnovi yakogo svidoma disciplina yednist i druzhba pochuttya vlasnoyi gidnosti kozhnogo chlena kolektivu vihovannya uchniv dayetsya legshe Dovoli cikavim ye princip paralelnoyi diyi vikoristovuvanij A Makarenkom zgidno z yakim vihovancevi pred yavlyayut vimogu ne pryamo a cherez kolektiv koli vidpovidalnist za kozhnogo pokladayetsya na kolektiv i jogo samovryaduvannya A takozh cej princip duzhe vplivaye na zgurtovanist kolektivu Cyu metodiku mozhna zastosovuvati vzhe na drugij stadiyi rozvitku kolektivu Takij zhe meti pidporyadkovana organizaciya kolektivnoyi diyalnosti Riznomanitna spilna diyalnist robit zhittya dityachogo kolektivu cikavim spriyaye nalagodzhennyu stosunkiv mizh pervinnimi kolektivami zagalnoshkilnim i pervinnimi kolektivami sho zgurtovuye i pervinni kolektivi i zagalnoshkilnij Ob yednuyut kolektiv cikavi konkretni spravi sho potrebuyut uzgodzhenih dij kozhnogo Yaksho uchni napriklad samostijno rozpochali pevnu diyalnist voni rozpodilyat obov yazki mizh soboyu ohoche zajmatimutsya konkretnoyu robotoyu perezhivatimut radist vid dosyagnutih uspihiv Na zgurtovanosti uchnivskogo kolektivu pozitivno poznachayetsya i zgurtovanist u diyalnosti pedagogiv yednist vimog do nogo A Makarenko vvazhav sho u zgurtovanomu pedagogichnomu kolektivi kozhen pedagog nasampered dbaye pro zgurtovannist zagalnoshkilnogo kolektivu vidtak pro spravi svogo klasu j lishe potim pro vlasnij uspih A S Makarenko vihodiv z togo sho sim ya ye prirodnim lyudskim kolektivom Vihovannya ce proces socialnij u yakomu berut uchast lyudi rechi yavisha ale persh za vse i bilshe vsogo lyudi Iz nih na pershomu misci yak pidkreslyuvav Makarenko batki i pedagogi A S Makarenko rozglyadav pitannya simejnogo vihovannya z derzhavnoyi tochki zoru Kozhna sim ya povinna vihovuvati ditej vidpovidno do derzhavnih zavdan Batki povinni dobre znati i rozumiti sho voni vihovuyut ditinu ne tilki dlya svoyih radoshiv U sim yi pid yih kerivnictvom roste lyudina yaka povinna stati gidnim gromadyaninom svoyeyi Batkivshini Ob yektom dlya naukovih uzagalnen A S Makarenka bula zhiva praktika vihovannya ditej u trudovih sim yah yaku vin vivchav cherez vlasni sposterezhennya rozmovi listuvannya Zavdyaki comu v jogo tvorah zmalovano cilu galereyu riznih simej na prikladi yakih yaskravo i perekonlivo rozkrivayutsya rizni storoni narodnoyi pedagogiki Vidchutnim ye vihovnij vpliv domashnogo seredovisha tobto simejnogo otochennya a takozh otochennya ditini poza shkoloyu dvoru vulici susidiv Pidtrimuyuchi z nimi dobri stosunki batki vvodyat ditej u gromadske zhittya navchayuchi yih zhiti z lyudmi i dlya lyudej Rodinna pedagogika vchit ditej vibudovuvati rozumni vzayemini z odnolitkami u dvori Tut ditina shlifuye svij harakter pozbuvayetsya nedolikiv sho ne mozhlivo za perebuvannya yiyi tilki v otochenni doroslih Shopravda na vulici zbirayutsya ne lishe idealni diti Tomu v cij spravi neobhidno viyavlyati oberezhnist Odnak nadmirna oberezhnist mozhe zashkoditi oskilki vzayemodiya z odnolitkami spriyaye fizichnomu rozumovomu duhovnomu rozvitku ditini i daleko ne zavzhdi psuye yiyi Vodnochas specialnoyi vihovnoyi roboti potrebuye profilaktika takih patologichnih yavish suspilnogo zhittya yak piyactvo narkomaniya kurinnya habarnictvo zlodijstvo reket prostituciya A S Makarenko vvazhav sho horoshih lyudej mozhut vihovati lishe shaslivi batki Yaksho do shesti rokiv ditina vihovuvalasya pravilno i v nij vihovani pevni zvichki aktivnosti i galmuvannya to na taku ditinu nihto ne vpline pogano Duzhe shkidlivo vplivayut na ditej svarki i rozdratovanist u sim yi oznaka rozpushenosti vidsutnosti disciplini nedolikiv u svitoglyadi Povinna buti ne lishe chitka meta vihovannya a j produmana detalizovana programa vihovannya Pedagogam i batkam slid mati na uvazi sho okremi teleperedachi statti u gazetah negativno vplivayut na rozvitok nepovnolitnih Najchastishe shkolyar obiraye sam yakij telefilm divitisya prote jomu ne zavzhdi legko rozibratisya v pobachenomu na ekrani zrobiti pravilni visnovki Tomu ne ridko vin shvalno sprijmaye te sho zaslugovuye osudu namagayetsya nasliduvati telegeroya U period statevogo dozrivannya pidlitkam na dumku A Makarenka osoblivo potriben dushevnij kontakt z batkami Nepripustime shpiguvannya za ditmi pidozrile stavlennya do druzhbi ditej riznoyi statti Ce robit yih potajnimi zamknenimi pozbavlyaye doroslih mozhlivosti blagotvorno vplivati na yihnyu psihiku i povedinku Otzhe u procesi socializaciyi golovne misce zajmaye vminnya osobi kontaktuvati i spivpracyuvati z inshimi Same tomu kolektivne vihovannya ye osnovoyu pravilnogo vihovannya adzhe osoba zasvoyuye normi i pravila kolektivu suspilnij dosvid vchitsya regulyuvati svoyu povedinku tosho Lyudina v kolektivi ce lyudina v suspilstvi Znannya teoriyi ta praktiki kolektivnogo vihovannya ye osoblivo vazhlivim dlya pedagogiv u zdijsnenni yihnoyi diyalnosti vminni dopomagati i buti providnikom u procesi socializaciyi Socializaciyi vihovanciv spriyala kolektivna virobnicha pracya v koloniyi im M Gorkogo komuni im F Dzerzhinskogo Ideyi A S Makarenka pro kolektivnu virobnichu pracyu znajshli svij rozvitok u doslidzhennyah Vrahovuyuchi dosvid A S Makarenka u komuni im F dzerzhinskogo sproba privnesennya navchalnih elementiv u kolektivnu robotu komunariv na zavodah elektrosverdl i optiko mehanichnomu P A Yarmolennko rozrobiv formu yaka poyednuvala navchalnu i virobnichu pracyu starshih vihovanciv u navchalnomu cehu Harkivskogo traktornogo zavodu nazvanu Navchalne virobnictvo sho projshla tam trivale aprobuvannya i vtilennya 1 S 95 U teperishnij chas vazhlivo opanuvannya pedagogichnih idej A S Makarenka 2 i tvorche yih zastosuvannya fahivcyami sho vihovuyut socializuyut i perevihovuyut resocializuyut osobistosti Praci Pedagogichna poema Prapori na bashtah Kniga dlya batkiv Ekranizaciyi tvoriv1955 Pedagogichna poema 1958 1963 Veliki i malenki 1973 Etyudy o nravstvennosti 20 hv 1978 Segodnya s Makarenko 19 hv Navchalni zakladiPam yatnik Makarenko i diti Kremenchuckij pedagogichnij koledzh imeni A S Makarenka 2019 r Sumskij derzhavnij pedagogichnij universitet im A S Makarenka m Sumi Ukrayina Kiyivskij profesijno pedagogichnij koledzh im A S Makarenka m Kiyiv Ukrayina Kremenchucka gumanitarno tehnologichna akademiya imeni A S Makarenka m Kremenchuk Ukrayina VKNZ SOR Lebedinskij pedagogichnij koledzh imeni A S Makarenka m Lebedin Ukrayina Poltavska oblasna gimnaziya internat dlya obdarovanih ditej im A S Makarenka s Kovalivka Poltavska oblast Ukrayina UVK Shkola licej 3 im A S Makarenka m Simferopol Ukrayina Licej 4 im A S Makarenka Dolinskoyi miskoyi radi Pozbavleno imeni Bilopilskij zaklad zagalnoyi serednoyi osviti 5 I III stupeniv im A S Makarenka m Bilopillya Ukrayina Buchacka serednya shkola 2 u radyanskij period Shkola 47 im A S Makarenka m Kiyiv Ukrayina Shkola 50 im A S Makarenka m Lviv Ukrayina Shkola 100 im A S Makarenka m Harkiv Ukrayina Vshanuvannya pam yatiV 1951 roci u Kremenchuci v batkivskomu budinku de Anton Makarenko meshkav u 1905 1911 1917 1919 rokah bulo vidkrito Budinok muzej Ce buv pershij muzej imeni pedagoga v SRSR V 1968 r u Kremenchuci na budinku de meshkav A Makarenko vidkrita memorialna doshka V 1976 r u Kremenchuci vstanovlena druga memorialna doshka na fasadi kolishnogo Kryukivskogo zaliznichnogo uchilisha u 1986 poryad z budinkom vidkrito pam yatnik Makarenko i diti zgodom perenesenij na teritoriyu pedagogichnogo uchilisha U 1987 r u zv yazku z pidgotovkoyu do svyatkuvannya 100 richchya vid dnya narodzhennya vidatnogo pedagoga vul Respublikanska u Kryukovi bula rozdilena na 2 chastini i vidrizok vid proyizdu pid zaliznichnim mostom do povorotu bilya Uspenskoyi cerkvi oderzhav im ya A S Makarenka Z 1984 r im ya vidatnogo pedagoga nosit takozh profesijnij licej kolishnye PTU 20 11 bereznya 1988 r zgidno z postanovoyu CK KPU i Radi Ministriv URSR vid 08 04 1986 Pro 100 richchya vid dnya narodzhennya A S Makarenka u dvori kremenchuckogo pedagogichno memorialnogo muzeyu buv vidkritij pam yatnik skulptor I P Yastrebov arhitektori V G Shiryayev V M Gavrilyuk Shkola Makarenka ye u Peru Meksici Div takozh3214 Makarenko asteroyid nazvanij na chest pedagoga Pracya nepovnolitnih Muzeyi Antona MakarenkaPosilannyaYarmolenko Pavlo AndrijovichDzherela ta literaturaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Makarenko Anton Semenovich Lushakova A N Evselevskij L I Ulicami starogo Kremenchuga A N Lushakova L I Evselevskij Kremenchuk Vid vo Kremenchuk 2001 223 s V I Marochko Makarenko Anton Semenovich 17 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 438 ISBN 978 966 00 1028 1 Nakaz Ministerstva kulturi molodi ta sportu Ukrayini vid 17 05 2019 406 Yarmachenko M D Makarenko Anton Semenovich Enciklopediya osviti gol red Vasil Kremen K Yurinkom Inter 2008 ISBN 978 966 667 281 3 S 471 472 Yarmachenko N D Pedagogicheskaya deyatelnost i tvorcheskoe nasledie A S Makarenko 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Kiev 1989 ISBN 5 330 00641 4 ros Solodki zahoplennya pedagoga chekista Petrovskij V V Semenenko V I Istoriya Ukrayini Zaboroneni kohannya Osobistosti Doli Pochuttya Harkiv 2010 S 221 232 Biografiya http www makarenko edu ru biography htm 8 travnya 2011 u Wayback Machine ros Tvori http www makarenko edu ru 6 sichnya 2009 u Wayback Machine http antmakarenko narod ru 12 lyutogo 2009 u Wayback Machine http makarenko museum ru Classics Makarenko Makarenko A Pedagogic Poem Makarenko Ped poem full text htm 24 bereznya 2019 u Wayback Machine http pedagogika at ua index pedagogichna poema 0 8 23 sichnya 2013 u Wayback Machine Inshe Aleksandr Abarinov Patriarh obshestvennogo vospitaniya interv yu z Gotcem Hilligom 27 bereznya 2019 u Wayback Machine Zerkalo nedeli 2008 15 mar Oleksandr Abarinov Pro vipusk FED v trudkomune im Dzerzhinskogo 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine Fakti i komentari Ekranizaciya Pedagogichnoyi poemi 3 zhovtnya 2011 u Wayback Machine Pedagogichna poema sogodni 27 bereznya 2009 u Wayback Machine Konisevich L V Nas vospital Makarenko 13 bereznya 2019 u Wayback Machine Chelyabinsk IUU 1993 ros PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 CONOR Sl d Track Q16744133 ProDetLit 2019 d Track Q124821483 Makarenko Anton 28 veresnya 2019 u Wayback Machine Encyclopedia of Ukraine Volume III L Pf 1993 892 p 274 angl Halvorsen Terje Key Pedagogic Thinkers Anton Makarenko Journal of pedagogic development 2014 22 sichnya 2022 u Wayback Machine angl Filonov G N Anton Makarenko Prospects 24 no 1 2 1994 77 91 21 sichnya 2022 u Wayback Machine angl Arhiv originalu za 16 zhovtnya 2012 Procitovano 1 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Fenomen Makarenka ta miscya jogo pedagogichnoyi slavi na Poltavshini poltava one ukr 25 lipnya 2022 Procitovano 26 lipnya 2022 Filmy o Makarenko i pedagogike 3 serpnya 2013 u Wayback Machine ros Facebook www facebook com Procitovano 13 zhovtnya 2023 Facebook www facebook com Procitovano 13 zhovtnya 2023 Facebook es la facebook com Procitovano 13 zhovtnya 2023 Posilannya na dzherela literaturi1 Yarmolenko P A Uchebnyj ceh opyt problemy perspektivy Utverzhdeno upravleniem shkol Ministerstva prosvesheniya USSR K Rad shk 1977 126 s B ka peredovogo opyta Narodnoe obrazovanie 2 Pedagogicheskoe nasledie A S Makarenko i reforma shkoli Metodicheskaya razrabotka dlya studentov pedagogicheskih otdelenij po speckursu Metodika vospitatelnoj raboty Sost P A Yarmolenko D N Petrova I S Posohova L S Necheporenko V E Novatorov T M Sheptun V E Lisachenko V A Mihajlovskij i dr Otv za vyp P A Yarmrolenko Harkov HGU 1988 117 s