Магістраль братерства і єдності (хорв. Autocesta "Bratstvo i jedinstvo"; мак. Автопат „Братство и единство“; словен. Cesta bratstva in enotnosti або Avtocesta bratstva in enotnosti, серб. Аутопут "Братство и јединство", дос. «автошлях «Братерство і єдність»»), офіційно класифікована як автодорога М-1 — автодорога, яка простягалася на 1182 км через усю Соціалістичну Федеративну Республіку Югославію з північного заходу від Єсениць на австрійському кордоні через Любляну, Загреб, Белград і Скоп'є на південний схід до Гевгелії, що на грецькому кордоні. Була головною сучасною магістраллю країни, що сполучала чотири союзні республіки і державу в цілому.
Магістраль братерства і єдності | |
---|---|
![]() | |
Загальні дані | |
Країна | ![]() |
Довжина | 1182 км |
Напрямок | ![]() ![]() ![]() |
початок | Єсениці |
кінець | Гевгелія |
![]() |
Історія
Її будівництво розпочалося з ініціативи президента Йосипа Броз Тіто, який назвав проєкт «автодорогою братерства і єдності» (серб. Аутопут братства и јединства) згідно з відповідним девізом Союзу комуністів Югославії. Першу ділянку між Загребом і Белградом було побудовано зусиллями Югославської Народної Армії та добровольчих молодіжних трудових акцій (югославського аналогу всесоюзних комсомольських будов), її було відкрито 1950 року. Ділянку між Любляною і Загребом спорудили силами 54 000 добровольців за вісім місяців у 1958 році. Південна ділянка від Белграда залишалася незавершеною до середини 1960-х років.
Її важливість підкреслював той факт, що в розмовній мові її називали просто «автопут» або «автоцеста» (загальні сербохорватські відповідники словам «шосе», «автострада»). Відтоді як держави-правонаступниці Югославії побудували нові автомагістралі, ця назва призабулася й вийшла з ужитку.
У 1960-х і 1970-х роках «автопут» став дуже пожвавленим маршрутом на відпочинок для турецьких емігрантів у Західній Німеччині та Австрії («гастарбайтерів»), які відвідували свою батьківщину під час літніх відпусток, а також для туристів до Південно-Східної Європи. В комуністичну, та все ж позаблокову Югославію людям із держав НАТО, як-от Західна Німеччина і Туреччина, в'їхати було набагато легше, ніж у будь-яку балканську комуністичну державу-члена Варшавського договору, де могли пролягати альтернативні маршрути.
Попервах це звичайна автодорога, проте її проїзну частину перевантажували легкові та вантажні автомобілі, особливо влітку, коли перевтомлені водії-далекобійники припускалися численних аварій. Розбиті автомашини зазвичай залишалися на місці на тривалий час, створюючи похмуре нагадування про небезпечність автотраси. Ситуація дещо покращилася після того, як деякі відрізки дороги привели до сучасних стандартів автомагістралі (дві смуги в кожному напрямку плюс аварійна смуга) на таких побудованих у 1977–1991 роках ділянках:
- Крань—Любляна: 20 км
- Янкомирська розв'язка (Загребський об'їзд)—Славонський Брод (схід): 207 км
- Сремська Митровиця—Белград—Ніш: 277 км
1991 року кілька відрізків постраждали від югославських воєн, які завдали їм серйозних збитків і в деяких місцях майже повністю перервали рух.
Міжнародна категоризація
З 1975 року дорога накладалася на такі маршрути міжнародної мережі доріг E:
- Європейський маршрут E61: Філлах—Крань—Любляна
- Європейський маршрут E70: Любляна—Загреб—Сисак—Славонський Брод—Белград
- Європейський маршрут E75: Белград—Ніш—Скоп'є—Велес—Салоніки
Спадкоємність
З 1994 року маршрут також є частиною Пан'європейського коридору X, який простягається від Зальцбурга до Салонік.
Автошлях постійно осучаснюють. Станом на 2019 рік це сучасна автомагістраль на всій протяжності через:
- Словенію ();
- Хорватію (автомагістраль A3);
- Сербію ( на захід від Белграда та на південь від Белграда.
- Північну Македонію ().
Найскладнішою ділянкою для проєктування та будівництва був відрізок у 34-кілометровій ущелині Грделиця, який завершили в травні 2019 року. Її класифікація як автодорога M-1 тривала в Сербії до 2013 року, коли дорогу було реорганізовано як A1 і A3.
Примітки
- Sić, 1990, с. 23.
- Lubej, Uroš (28 листопада 2008). [Нова виставка в Музеї Нижньої Крайни: дорога, яка перетворила Нижню Крайну]. Park.si (словенською) . Архів оригіналу за 15 червня 2018. Процитовано 1 лютого 2023.
Джерела
- Sić, Miroslav (June 1990). Problematika razvoja autocesta u Hrvatskoj i Jugoslaviji na pragu 90. godina [Проблема розвитку автомобільних доріг у Хорватії та Югославії на порозі дев'яностих] (PDF). Geografski glasnik (хор.). 52 (1): 13—29. Процитовано 1 лютого 2023.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Магістраль братерства і єдності
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Magistral braterstva i yednosti horv Autocesta Bratstvo i jedinstvo mak Avtopat Bratstvo i edinstvo sloven Cesta bratstva in enotnosti abo Avtocesta bratstva in enotnosti serb Autoput Bratstvo i јedinstvo dos avtoshlyah Braterstvo i yednist oficijno klasifikovana yak avtodoroga M 1 avtodoroga yaka prostyagalasya na 1182 km cherez usyu Socialistichnu Federativnu Respubliku Yugoslaviyu z pivnichnogo zahodu vid Yesenic na avstrijskomu kordoni cherez Lyublyanu Zagreb Belgrad i Skop ye na pivdennij shid do Gevgeliyi sho na greckomu kordoni Bula golovnoyu suchasnoyu magistrallyu krayini sho spoluchala chotiri soyuzni respubliki i derzhavu v cilomu Magistral braterstva i yednostiZagalni daniKrayinaSFRYuDovzhina1182 kmNapryamokpochatokYesenicikinecGevgeliya Magistral braterstva i yednosti u VikishovishiIstoriyaYiyi budivnictvo rozpochalosya z iniciativi prezidenta Josipa Broz Tito yakij nazvav proyekt avtodorogoyu braterstva i yednosti serb Autoput bratstva i јedinstva zgidno z vidpovidnim devizom Soyuzu komunistiv Yugoslaviyi Pershu dilyanku mizh Zagrebom i Belgradom bulo pobudovano zusillyami Yugoslavskoyi Narodnoyi Armiyi ta dobrovolchih molodizhnih trudovih akcij yugoslavskogo analogu vsesoyuznih komsomolskih budov yiyi bulo vidkrito 1950 roku Dilyanku mizh Lyublyanoyu i Zagrebom sporudili silami 54 000 dobrovolciv za visim misyaciv u 1958 roci Pivdenna dilyanka vid Belgrada zalishalasya nezavershenoyu do seredini 1960 h rokiv Yiyi vazhlivist pidkreslyuvav toj fakt sho v rozmovnij movi yiyi nazivali prosto avtoput abo avtocesta zagalni serbohorvatski vidpovidniki slovam shose avtostrada Vidtodi yak derzhavi pravonastupnici Yugoslaviyi pobuduvali novi avtomagistrali cya nazva prizabulasya j vijshla z uzhitku U 1960 h i 1970 h rokah avtoput stav duzhe pozhvavlenim marshrutom na vidpochinok dlya tureckih emigrantiv u Zahidnij Nimechchini ta Avstriyi gastarbajteriv yaki vidviduvali svoyu batkivshinu pid chas litnih vidpustok a takozh dlya turistiv do Pivdenno Shidnoyi Yevropi V komunistichnu ta vse zh pozablokovu Yugoslaviyu lyudyam iz derzhav NATO yak ot Zahidna Nimechchina i Turechchina v yihati bulo nabagato legshe nizh u bud yaku balkansku komunistichnu derzhavu chlena Varshavskogo dogovoru de mogli prolyagati alternativni marshruti Popervah ce zvichajna avtodoroga prote yiyi proyiznu chastinu perevantazhuvali legkovi ta vantazhni avtomobili osoblivo vlitku koli perevtomleni vodiyi dalekobijniki pripuskalisya chislennih avarij Rozbiti avtomashini zazvichaj zalishalisya na misci na trivalij chas stvoryuyuchi pohmure nagaduvannya pro nebezpechnist avtotrasi Situaciya desho pokrashilasya pislya togo yak deyaki vidrizki dorogi priveli do suchasnih standartiv avtomagistrali dvi smugi v kozhnomu napryamku plyus avarijna smuga na takih pobudovanih u 1977 1991 rokah dilyankah Kran Lyublyana 20 km Yankomirska rozv yazka Zagrebskij ob yizd Slavonskij Brod shid 207 km Sremska Mitrovicya Belgrad Nish 277 km 1991 roku kilka vidrizkiv postrazhdali vid yugoslavskih voyen yaki zavdali yim serjoznih zbitkiv i v deyakih miscyah majzhe povnistyu perervali ruh Mizhnarodna kategorizaciyaZ 1975 roku doroga nakladalasya na taki marshruti mizhnarodnoyi merezhi dorig E Yevropejskij marshrut E61 Fillah Kran Lyublyana Yevropejskij marshrut E70 Lyublyana Zagreb Sisak Slavonskij Brod Belgrad Yevropejskij marshrut E75 Belgrad Nish Skop ye Veles SalonikiSpadkoyemnistZ 1994 roku marshrut takozh ye chastinoyu Pan yevropejskogo koridoru X yakij prostyagayetsya vid Zalcburga do Salonik Avtoshlyah postijno osuchasnyuyut Stanom na 2019 rik ce suchasna avtomagistral na vsij protyazhnosti cherez Sloveniyu Horvatiyu avtomagistral A3 Serbiyu na zahid vid Belgrada ta na pivden vid Belgrada Pivnichnu Makedoniyu Najskladnishoyu dilyankoyu dlya proyektuvannya ta budivnictva buv vidrizok u 34 kilometrovij ushelini Grdelicya yakij zavershili v travni 2019 roku Yiyi klasifikaciya yak avtodoroga M 1 trivala v Serbiyi do 2013 roku koli dorogu bulo reorganizovano yak A1 i A3 PrimitkiSic 1990 s 23 Lubej Uros 28 listopada 2008 Nova vistavka v Muzeyi Nizhnoyi Krajni doroga yaka peretvorila Nizhnyu Krajnu Park si slovenskoyu Arhiv originalu za 15 chervnya 2018 Procitovano 1 lyutogo 2023 DzherelaSic Miroslav June 1990 Problematika razvoja autocesta u Hrvatskoj i Jugoslaviji na pragu 90 godina Problema rozvitku avtomobilnih dorig u Horvatiyi ta Yugoslaviyi na porozi dev yanostih PDF Geografski glasnik hor 52 1 13 29 Procitovano 1 lyutogo 2023 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Magistral braterstva i yednosti