Ламійська війна (грец. Λαμιακός πόλεμος, лат. Lamicum bellum) — війна між повсталими грецькими містами на чолі з Афінами проти Македонії після смерті Александра Македонського.
Ламійська війна | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Конфлікти після смерті Александра Македонського | |||||||
![]() Мапа імперії Олександра Македонського | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() | ![]() | ||||||
Військові сили | |||||||
30 000 воїнів | більше 30 000 воїнів | ||||||
Втрати | |||||||
невідомі | невідомі |
Передумови
324 до н. е. Александр Великий, який вже неодноразово доводив, як мало поважав він свободу і самостійність греків, звелів на Олімпійських іграх зачитати маніфест, за яким усім грекам, вигнаним з батьківщини за винятком убивць і осіб, які вчинили святотатство, дозволялося повернутися. Цей наказ викликав невдоволення у багатьох містах, особливо у етолійців і афінян, які, однак, залишалися спокійними, поки живий був Александр. Після його смерті в 323 до н. е. афіняни, незважаючи на поради стратега Фокіона та інших афінських полководців, доручили одному зі своїх відмінних полководців — набирати найманців проти македонян.
Сили супротивників
був спочатку за прихильність свою до македонянам вигнаний з Афін, але згодом він відійшов від партії Александра. До набраних ним 8000 найманців приєдналися ще 7 000 з Етолії, крім того афіняни закликали до зброї власних громадян і спонукали приєднатися до них акарнанців, дорян, , фокейців, фессалійських еніанців і долопів тощо, а також у Пелопоннесі держави: Аргос, Сікіон, Еліду, Фліунт, Мессенію і Аркадію. Македонський полководець регент Антипатр нашвидку озброївся проти цієї сили, однак на перших порах він міг виставити лише 13 000 піхоти і 600 вершників проти грецького війська, яке було більш ніж удвічі сильніше його, Кратер, його товариш, стояв ще в Кілікії зі своїми 10 000 ветеранами. Флот зі 110 трієр під начальством отримав наказ триматися якомога ближче до місця військових дій.
Основні події
Влітку 322 до н. е. Аптипатр рушив у Фессалію, але незабаром програв бій під поблизу Фермопіл. Після цього фессалійці, між ними особливо 200 вершників, а також інші північні елліни покинули його військо і перейшли на бік греків. Антипатр відступив до фортеці Ламії, проте Леосфен негайно оточив. Ця обставина спонукала деяких греків на осінній і зимовий час повернутися додому. На початку 322 до н. е. помер і сам Леофен від важкої рани, отриманої ним при одній з вилазок Антипатра. Його замінив теж відмінний полководець — Антифіл, але оскільки македонець Леоннат з Фригії йшов на підмогу з 20 000 піхоти і 2 500 кавалерії, то він був змушений зняти блокаду і рушити проти ворога, який стрімко наближався. Кілька миль на північ від Ламії справа дійшла до кавалерійської сутички, в якій загинув Леоннат. Цим часом скористався Антипатр, щоб залишити Ламію і горами (рівнин він уникав через ворожу кінноту) дістатися кордонів Македонії, де він в укріпленому таборі чекав прибуття Кратера з ветеранами.
Впродовж цього часу (323 і 322 роки до н. е.) дії відбувалися також і на морі, а саме Клейт здобув перемогу при Ехіпадських островах Незабаром після того прибув і Кратер. З його прибуттям македонське військо зросло до 48 000 воїнів, тим часом як грецьке налічувало всього 28 000, притому здебільшого під начальством недосвідчених полководців. Поблизу річки Пенея обидва війська довго стояли один проти одного, поки нарешті греки не були залучені в битву біля 322 до н. е. на 7 день Метагейтніона (тобто 5 серпня). Хоча фессалійські вершники перемогли, решта війська не могло встояти проти македонських ветеранів. У військовому сенсі, звичайно, бій залишилося невирішеним, але мужність греків була зламана, і вони почали переговори з ворогом. Антипатр, проте, не прийняв посланих до нього послів, оголосивши, що він бажає вести переговори з кожною державою окремо. Таким чином, грецьке військо повинно було розійтися.
Підсумки війни
Після того Антипатр швидко знову зайняв Фессалію, і тому інші грецькі міста масами поспішили оголосити свою покірність, водночас афіняни і етолійці незабаром залишилися зовсім ізольованими. Афіняни зовсім занепали духом. Фокіон і разом з іншими афінськими послами вирушили до Антипатра, щоб відвернути від міста всі лиха безумовної капітуляції. Втім їхні прохання були марними. Антипатр наполягав на своїх вимогах:
- видача Демосфена, Гіперида та інших (які проте тим часом втекли)
- заняття македонським гарнізоном фортеці
- сплата військових витрат і штрафу
- обмеження демократії
- зменшенням числа громадян до 9 000, для яких майновий ценз призначено не менше 20 мін.
Всі ці умови були прийняті, а відсутні оратори, за пропозицією , були засуджені на смерть. Краще влаштувалися справи у етолійців, які під кінець отримали навіть більш-менш вигідний мир завдяки тому, що Антипатр і Кратер внаслідок азійських подій були відкликані з Греції навесні 321 до н. е.
Примітки
- Діодор Сицилійський 18, 16.
Джерела
- Реальный словарь классических древностей[недоступне посилання з липня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lamijska vijna grec Lamiakos polemos lat Lamicum bellum vijna mizh povstalimi greckimi mistami na choli z Afinami proti Makedoniyi pislya smerti Aleksandra Makedonskogo Lamijska vijna Konflikti pislya smerti Aleksandra Makedonskogo Mapa imperiyi Oleksandra Makedonskogo Mapa imperiyi Oleksandra Makedonskogo Data 323 322 rr do n e Misce Greciya Rezultat Peremoga makedonyan Storoni Afini ta soyuzniki Makedoniya Komanduvachi Antipatr Vijskovi sili 30 000 voyiniv bilshe 30 000 voyiniv Vtrati nevidomi nevidomiPeredumovi324 do n e Aleksandr Velikij yakij vzhe neodnorazovo dovodiv yak malo povazhav vin svobodu i samostijnist grekiv zveliv na Olimpijskih igrah zachitati manifest za yakim usim grekam vignanim z batkivshini za vinyatkom ubivc i osib yaki vchinili svyatotatstvo dozvolyalosya povernutisya Cej nakaz viklikav nevdovolennya u bagatoh mistah osoblivo u etolijciv i afinyan yaki odnak zalishalisya spokijnimi poki zhivij buv Aleksandr Pislya jogo smerti v 323 do n e afinyani nezvazhayuchi na poradi stratega Fokiona ta inshih afinskih polkovodciv doruchili odnomu zi svoyih vidminnih polkovodciv nabirati najmanciv proti makedonyan Sili suprotivnikivbuv spochatku za prihilnist svoyu do makedonyanam vignanij z Afin ale zgodom vin vidijshov vid partiyi Aleksandra Do nabranih nim 8000 najmanciv priyednalisya she 7 000 z Etoliyi krim togo afinyani zaklikali do zbroyi vlasnih gromadyan i sponukali priyednatisya do nih akarnanciv doryan fokejciv fessalijskih enianciv i dolopiv tosho a takozh u Peloponnesi derzhavi Argos Sikion Elidu Fliunt Messeniyu i Arkadiyu Makedonskij polkovodec regent Antipatr nashvidku ozbroyivsya proti ciyeyi sili odnak na pershih porah vin mig vistaviti lishe 13 000 pihoti i 600 vershnikiv proti greckogo vijska yake bulo bilsh nizh udvichi silnishe jogo Krater jogo tovarish stoyav she v Kilikiyi zi svoyimi 10 000 veteranami Flot zi 110 triyer pid nachalstvom otrimav nakaz trimatisya yakomoga blizhche do miscya vijskovih dij Osnovni podiyiVlitku 322 do n e Aptipatr rushiv u Fessaliyu ale nezabarom prograv bij pid poblizu Fermopil Pislya cogo fessalijci mizh nimi osoblivo 200 vershnikiv a takozh inshi pivnichni ellini pokinuli jogo vijsko i perejshli na bik grekiv Antipatr vidstupiv do forteci Lamiyi prote Leosfen negajno otochiv Cya obstavina sponukala deyakih grekiv na osinnij i zimovij chas povernutisya dodomu Na pochatku 322 do n e pomer i sam Leofen vid vazhkoyi rani otrimanoyi nim pri odnij z vilazok Antipatra Jogo zaminiv tezh vidminnij polkovodec Antifil ale oskilki makedonec Leonnat z Frigiyi jshov na pidmogu z 20 000 pihoti i 2 500 kavaleriyi to vin buv zmushenij znyati blokadu i rushiti proti voroga yakij strimko nablizhavsya Kilka mil na pivnich vid Lamiyi sprava dijshla do kavalerijskoyi sutichki v yakij zaginuv Leonnat Cim chasom skoristavsya Antipatr shob zalishiti Lamiyu i gorami rivnin vin unikav cherez vorozhu kinnotu distatisya kordoniv Makedoniyi de vin v ukriplenomu tabori chekav pributtya Kratera z veteranami Vprodovzh cogo chasu 323 i 322 roki do n e diyi vidbuvalisya takozh i na mori a same Klejt zdobuv peremogu pri Ehipadskih ostrovah Nezabarom pislya togo pribuv i Krater Z jogo pributtyam makedonske vijsko zroslo do 48 000 voyiniv tim chasom yak grecke nalichuvalo vsogo 28 000 pritomu zdebilshogo pid nachalstvom nedosvidchenih polkovodciv Poblizu richki Peneya obidva vijska dovgo stoyali odin proti odnogo poki nareshti greki ne buli zalucheni v bitvu bilya 322 do n e na 7 den Metagejtniona tobto 5 serpnya Hocha fessalijski vershniki peremogli reshta vijska ne moglo vstoyati proti makedonskih veteraniv U vijskovomu sensi zvichajno bij zalishilosya nevirishenim ale muzhnist grekiv bula zlamana i voni pochali peregovori z vorogom Antipatr prote ne prijnyav poslanih do nogo posliv ogolosivshi sho vin bazhaye vesti peregovori z kozhnoyu derzhavoyu okremo Takim chinom grecke vijsko povinno bulo rozijtisya Pidsumki vijniPislya togo Antipatr shvidko znovu zajnyav Fessaliyu i tomu inshi grecki mista masami pospishili ogolositi svoyu pokirnist vodnochas afinyani i etolijci nezabarom zalishilisya zovsim izolovanimi Afinyani zovsim zanepali duhom Fokion i razom z inshimi afinskimi poslami virushili do Antipatra shob vidvernuti vid mista vsi liha bezumovnoyi kapitulyaciyi Vtim yihni prohannya buli marnimi Antipatr napolyagav na svoyih vimogah vidacha Demosfena Giperida ta inshih yaki prote tim chasom vtekli zanyattya makedonskim garnizonom forteci splata vijskovih vitrat i shtrafu obmezhennya demokratiyi zmenshennyam chisla gromadyan do 9 000 dlya yakih majnovij cenz priznacheno ne menshe 20 min Vsi ci umovi buli prijnyati a vidsutni oratori za propoziciyeyu buli zasudzheni na smert Krashe vlashtuvalisya spravi u etolijciv yaki pid kinec otrimali navit bilsh mensh vigidnij mir zavdyaki tomu sho Antipatr i Krater vnaslidok azijskih podij buli vidklikani z Greciyi navesni 321 do n e PrimitkiDiodor Sicilijskij 18 16 DzherelaRealnyj slovar klassicheskih drevnostej nedostupne posilannya z lipnya 2019