Йосеф Зарицький (рос. Иосиф Зарицкий; івр. יוסף זריצקי; 1 вересня 1891, Бориспіль — 30 листопада 1985, Тель-Авів) — ізраїльський художник, один з найвідоміших художинків-сподвижників модернізму в Ерец-Ісраель, а потім у державі Ізраїль. У 1948 році Зарицький заснував групу художників , які створили свої твори на основі унікального ізраїльського стилю абстрактного мистецтва. У 1959 році група «Нові горизонти» стала лавреаткою Премії Ізраїлю в галузі живопису.
Йосип Зарицький | ||||
---|---|---|---|---|
івр. יוסף זריצקי | ||||
![]() | ||||
Йосип Зарицький (Фоторобота Ісраеля Цафріра). | ||||
При народженні | рос. Иосиф Зарицкий | |||
Народження | 1 вересня 1891 Бориспіль, Полтавська губернія, Російська імперія | |||
Смерть | 30 листопада 1985 (94 роки) | |||
Тель-Авів, Ізраїль | ||||
Національність | єврей | |||
Країна | ![]() ![]() | |||
Жанр | живопис | |||
Навчання | Київська академія мистецтв | |||
Діяльність | художник | |||
Напрямок | абстракціонізм | |||
Роботи в колекції | Музей сучасного мистецтва Сан-Франциско[1], d, Музей Ізраїлю, Міський музей (Амстердам)[2], d і Королівські музеї витончених мистецтв[3] | |||
Нагороди | ||||
| ||||
| ||||
Біографія
Україна (1891-1923)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDFwbGNtbDZkR3Q1SlRKRFh6RTVNak11YW5Cbkx6STFNSEI0TFZwbGNtbDZkR3Q1SlRKRFh6RTVNak11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Йосип Зарицький народився 1 вересня 1891 року в місті Бориспіль Полтавської губернії (нині Київська область в Україні), на південному заході Російської імперії, у єврейській багатодітній сім'ї, яка дотримувалася традицій. Його батьки, Голда і Йосип, займалися сільськогосподарською працею і були прихильниками національних ідей сіонізму. Для вивчення івриту в їхньому будинку було відведено дві спеціальні кімнати. У віці 7-8 років Зарицький був висланий (не відомо, куди) батьками з дому. У 1910-1914 роках Зарицький навчався живопису в Київській академії мистецтв. Серед художників, які справили помітний вплив на його творчість, був російський символіст Михайло Врубель. У 1915 році, під час Першої світової війни, Зарицький був завербований до російської армії та служив до 1917 року. Зарицький розповідав в одному з інтерв'ю, що в Першу світову війну його направили на фронт як офіцера, але він майже одразу повернувся додому, оскільки між Росією і Німеччиною відбулося підписання мирної угоди. 1918 року він одружився з Сарою (Сонею), випускницею факультету стоматології та донькою київського рабина Ісроеля Дова Зебіна. Наступного року народилася їхня дочка, Етья.
Після хвилі погромів 1919 року сім'я втекла в містечко Калараш у Бессарабії, внаслідок чого всі його художні твори залишилися «в минулому». У Калараші Зарицький жив у домі свата, і там він створив відносно невеликі роботи — акварелі, з яких збереглися тільки п'ять: три портрети його дружини та два сільські пейзажі.
Картина «Дружина вуличного художника» (1920), наприклад, розділена Зарицьким на дві частини: задній план, на якому зображено місто, і фронтальний — із зображенням сидячої фігури. Ракурс заднього плану підкреслює характер образу. Попри цей поділ, Зарицький скасував ілюзію простору за допомогою того самого матеріалу і кольору. Навіть пейзажі цього періоду розділені Зарицьким на невеликі мозаїчні поверхні, що розмивають ілюзію простору.
Єрусалим (1923-1925)
![]() | |
---|---|
1. «Єрусалим, Ефіопські ворота» (1923) Олівець і акварель на папері. 20x16.5 см (приватна колекція) | |
![]() | he:קובץ:זריצקי שער החבשים 1923.jpg |
1923 року Зарицький прибув до підмандатної Палестини й оселився в Єрусалимі, а через рік до нього приєдналася сім'я. Він писав багато акварельних пейзажів Єрусалима, використовуючи світлі тони. Поступово художня творчість ставала вільнішою. У такій роботі, як «Єрусалим, Ефіопські ворота» (1923), помітне прагнення точно описати природу, однак, у пізніших роботах простежується тенденція створення виразних композицій. Прикладом цьому стали картини «Хайфа, Техніон» (1924) і робота під назвою «Єрусалим, Нахлат Шева» (1924), в яких Зарицький використовував зображення дерев як виразний засіб для поділу формату на окремі поверхні. Використання ліній як засобу вираження при створенні ландшафтних творів, таких як пейзажі Єрусалима і Цфата, також характерне для творчості Зарицького цього періоду.
1924 року Зарицький представив свою першу персональну виставку в клубі «Менора» в Єрусалимі. Інша персональна виставка була представлена того ж року в Техніоні в Хайфі. У критичних статтях і відгуках того періоду було відзначено ліричну поетику цих робіт і той факт, що «форму (зображення) створено абстрактними бризками фарби, коли об'єкт стає алегорією кольору і світла, а не пригодницькою історією». Крім того, Зарицький та Аврам Мельников, який із 1927 року обіймав посаду голови комітету художників та скульпторів Ізраїлю, були ініціаторами першої виставки художників Ерец-Ісраель у Давидовій вежі.
Тель-Авів (1925-1948)
2. «Тель-Авів, художник малює фарбами на даху» (1940). Олівець і акварель на папері. 66x48 см (приватна колекція) 3. «Портрет дружини художника» (1929). Полотно, олія. 116x89 (приватна колекція) | |
---|---|
![]() | he:קובץ:זריצקי, תל אביב 1940.jpg |
![]() | he:קובץ:זריצקי אשת האמן 1929.jpg |
Із середини 20-х років XX століття Зарицький жив у Тель-Авіві, де продовжував роботу над серією пейзажів, розпочату в Єрусалимі. Пейзажі та портрети, створені в ці роки, свідчать про спробу формування відповідної художньої мови для створення образів.
У 1927 році Зарицький залишив свою сім'ю і поїхав на кілька місяців до Парижа. Там він захопився західним модерністським мистецтвом, яке процвітало в Парижі на початку XX століття. Пізніше Зарицький ділився своїми враженнями про виставку в музеї азійського мистецтва Ґіме.
1929 року Зарицький брав участь у груповій виставці кооперативу «Егед», що відбулася у квартирі на вулиці Алленбі в Тель-Авіві, і представив художників, таких як Ціона Тагір, Ар'є Любін, Пінгас Литвиновський та інші. Роботи групи в ці роки відображали вплив пізнього постімпресіоністського французького живопису (здебільшого «паризької школи»), який був популярним серед художників Ерец-Ісраель. Роботи Зарицького, написані з використанням техніки вільного руху пензля, також відображали тенденцію створення великих кольорових поверхонь. У роботі «Портрет дружини художника», написаній олійними фарбами 1929 року, Зарицький використовував зображення букета квітів, розташованого перпендикулярно до фігури. Виразні мазки розмивають різницю між фронтальною площиною і фоном картини.
Виставка в будинку інвалідів школи «Бецалель», що відбулася 1930 року, визначила характер творчості Зарицького як художника-модерніста. Критики писали в той період, що у творчості Зарицького, представленій на виставці, відображені тенденції європейського мистецтва. Урі Цві Грінберг зазначав після відвідин виставки, що творчість Зарицького являє собою особливий вид живопису, а не «буквальну літературну художню ілюстрацію екзотичного образу Ізраїлю, коли на полотні зображено арабів з ринку та ослячі вуха». Грінберг писав, що атмосфера на виставці викликала «мовчання фарб» і «зупинку дихання». «Навіть червона завіса, - писав Грінберг, - секретар абстрактного живопису Кандинського, навіть вона приглушила свій колір, як рубін після заходу зимового сонця».
У період 1932-1933 років Зарицький відкрив художню «студію» в підвалі будинку, де він жив, на вулиці Мапу, 18. Серед художників, які відвідували студію, були Єхіель Криза, Ар'є Арох та інші. Проте студія проіснувала недовго, і Зарицькому довелося заробляти на життя за допомогою продажу нерухомості, що належала йому.
Темою його робіт у ці роки був мотив квітів, як, наприклад, у серії акварелей, об'єднаних назвою «Квіти на підвіконні», створеній у Тель-Авіві в 1937-1944 роках, та в роботах, створених під час візитів Зарицького до «Бейт Даніель» у Зіхрон-Якові, періоду 1939 і 1940-х років. У той час як у ранніх творах серії квіти використовувалися як елементи, призначені для спостереження за реальністю, пізніші роботи представили квіти як формальний засіб вираження емоцій.
1935 року Зарицький переїхав у новий будинок, побудований на розі вулиць Бен-Єгуда і Мапу. Велику серію робіт 1930-х і 1940-х років з пейзажами міста Зарицький створював на даху свого будинку, однак, він не створював пейзажів узбережжя, які цікавили його сучасників, таких, як Нахум Гутман, Реувен Рубін та інші, а прагнув показати нове сучасне місто, яке поширилося на схід і північ. У ранніх роботах Зарицького відчуття простору створювала рівнина. У деяких картинах серії з'являвся образ художника, який працює над створенням пейзажу. У пізніх роботах малюнок служить розмиттю і порушенню рівнів поверхні. Це розмиття сприймається як повітря пейзажу, зображеного на картині. Мистецтвознавець Йона Фішер зазначав, що в картинах, написаних з даху, є досвід інтеграції та уніфікації світлого і темного пейзажу. Мордехай Омер, описуючи використання світла в картинах Зарицького, стверджував, що в цих роботах світло не сприймається як проблема тональності. «Справді, — писав Омер, — Зарицький залишав об'єкти в живописі, позбавленими нюансів».
1941 року на честь 50-річчя Зарицького була представлена його персональна виставка в будівлі театру «Габіма». У 1942 році Зарицький став лауреатом Премії Дизенгофа в галузі живопису.
Нові горизонти (1948-1963)
Створення «Нових горизонтів»
![]() | |
---|---|
4. «Єхіам (сучасність у кібуці)» (1951) Олія на полотні, 228x208 см, Збірка Тель-Авівського музею мистецтв) | |
![]() | he:קובץ:Zaritski yeciam L2.jpg |
Безпосереднім поштовхом до створення альтернативної групи для Генеральної асоціації послужило запрошення 1948 року представити виставку ізраїльських художників в італійському павільйоні на Венеційській бієнале. Зарицький, який виконував на той час обов'язки голови асоціації, вирішив скласти список учасників на власний розсуд, побоюючись, однак, можливої суб'єктивності своїх уподобань. Це спричинило скандал на Генеральній асамблеї асоціації, що проходила в будинку Хаїма Гліксберга. Учасники наради ухвалили рішення про виключення Зарицького з асоціації. У відповідь на звинувачення кілька художників, зокрема Моше Кастель, Єзекіїль Штрайхман і Йоханан Саймон, оголосили про свій негайний вихід з асоціації і запропонували Зарицькому створити незалежну групу.
Спочатку сформувалася група з 15 художників, яка захопила Генеральну виставку художників Ерец-Ісраель у новому Будинку Художника в Тель-Авіві. 2 липня 1948 року дисиденти виступили із заявою в газеті «Га-Арец», в якій вони стверджували, що Асоціація повинна виділяти досягнення єврейського живопису, а не занурюватися в посередність. 9 листопада 1948 року в Тель-Авіві було представлено виставку нової групи з 18 членів, під назвою «Нові горизонти». На відміну від робіт таких художників, як Марк Кастель або Марсель Янко, присвячених сіоністсько-єврейській символіці, Зарицький вибрав для виставки абстрактні натюрморти художників, натхненні кубізмом Жоржа Брака.
У каталозі виставки Зарицький наголосив на важливому значенні формування молодого мистецтва в традиціях модернізму: «Ми вимагаємо мистецтва, яке буде прикуте до народу [...] і готові пояснити глядачам шляхи та форми нової творчості, прищепити їм справжні цінності, щоб вони могли перетравлювати та рухатися вперед разом із нами. Так ми зможемо розвивати справжнє мистецтво в нашій молодій країні». Роботи, представлені на виставці, не показали естетичної єдності стилів, але саму виставку сприйняли як бажання змінити природу локального мистецтва і залучити тисячі людей, які прийшли, щоб познайомитися з модерністським «сенсаційним» мистецтвом.
Одразу ж після формування «Нові горизонти» були сприйняті громадськістю як група з інституційним значенням. Прикладом цьому послужили коментарі до спільної виставки асоціації художників і скульпторів, що відбулася в листопаді 1952 року на честь 20-річчя Тель-Авівського музею; у цих коментарях наголошувалося, що група «зайняла» головний зал.
Від природи до абстракції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFwaGNtbDBjMnQ1SlRKRFgxbHZjM05sWmlVeVExOVFZV2x1ZEdsdVp5VXlRMTh4T1RVd0xURitRamMwWHpBd016WXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVnBoY21sMGMydDVKVEpEWDFsdmMzTmxaaVV5UTE5UVlXbHVkR2x1WnlVeVExOHhPVFV3TFRGK1FqYzBYekF3TXpZdWFuQm4uanBn.jpg)
1956 року Янко, Симон і Аарон Кахана вирішили відокремитися від «Нових горизонтів». У листі, надісланому до асоціації, вони звинувачували демократичне керівництво у відсутності управління та сприянні лише власним інтересам. На додачу, ці троє не могли працювати в абстракціоністській групі під керівництвом Зарицького. Докази тиску групи можна знайти в коментарі Стеймацького, де він описує свій шлях до абстрактного живопису: «Якщо ви запитаєте мене, чому я створюю абстрактні картини, я не знаю. Крім того, Аврам Натун сказав мені, що якби я не був би абстракціоністом, то не зміг би брати участь у виставці. Мені було страшно і я створював абстракцію».
Наприкінці 1940-х років XX століття Зарицький сформулював модерністський стиль свого живопису як концепцію, що нагадує сприйняття творів Василя Кандинського: «Картина зосереджує увагу на кольорі, лінії та художньому образі. Не абстракція об'єктів, але музична імпресія, поетична, вільна від кайданів реалізму, прив'язана до природи об'єктів». Крім того, групу, очолювану Зарицьким, визнали такою, що володіє універсальним бажанням, відірваним від ізраїльської дійсності.
У 1949 році виставка Зарицького була представлена в будинку інвалідів школи «Бецалель».
У період 1949-1951 років він викладав на семінарах, організованих Національною спілкою кібуців у Єхіамі та Наані. Відкритий пейзаж Єхіама та ідеал молодого кібуца справили сильне враження на Зарицького, і він створив серію акварельних малюнків, у яких відображено зустрічі з природою, яка перебуває в проміжному стані - коли частина її є цілісною системою, тоді як інша частина залишається незавершеною. Зарицький робив також ескізи для картин олійного живопису, найбільшою з яких є картина «Єхіам (сучасність у кібуці)» (1951). Картина відображає ставлення Зарицького до абстракції, яку він визначає як «ліричну абстракцію». Серія «Єхіам» отримала позитивну оцінку ізраїльської критики. 1992 року мистецтвознавець Меїр Агасі писав, що в серії «Єхіам» Зарицький лаконічно, в тонких лініях деталізував і зібрав воєдино результати попередніх процесів дослідження — природу й елементи ландшафту, надавши їм необхідної легкості в атмосфері цілого пейзажу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTDA5bVlXdHBiVjlvWVdSaGMybHVYekU1TlRrdWFuQm5MelF3TUhCNExVOW1ZV3RwYlY5b1lXUmhjMmx1WHpFNU5Ua3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
У листопаді 1951 року в Тель-Авівському музеї мистецтв відбулася ретроспективна виставка робіт Зарицького, приурочена до його шістдесятиріччя. На виставці було представлено серію абстрактних творів, які отримали позитивну оцінку критики. У 1953 році виставку було показано також у будинку інвалідів школи «Бецалель» в Єрусалимі. Мистецтвознавиця Гіла Балас стверджувала у своєму дослідженні, присвяченому групі «Нові горизонти», що роботи Зарицького, створені в ці роки, на додачу до його домінантної особистості, становлять значну частину сили групи, що закликає до абстракції.
Навесні 1954 року Ізраїль відвідав Віллем Сандберг, директор Міського музею в Амстердамі. Під час візиту Сандберг зустрівся із Зарицьким у будинку одного з перших колекціонерів його робіт — Аврама Равні. Після зустрічі Сандберг придбав для колекції свого музею сім акварелей і велику картину, написану олійними фарбами на «квіткову» тему. Ця подія сприяла зміцненню авторитету Зарицького, як основної фігури в середовищі сучасних художників Ізраїлю. Влітку того ж року, Зарицький поїхав до Європи і прожив там два роки. Після цього в газеті «Єдіот Ахронот» з'явилася його розповідь під назвою «Осиротілі художники».
Одним із місць, де жив Зарицький у ці роки, був Париж. Він створив там яскраві барвисті картини, які, на відміну від ілюзорно-образних, він називав двовимірними. У 1955 році він провів час в Амстердамі, де в музеї «Стедлійк» відбулася виставка його паризьких робіт. 1956 року в «Палаці витончених мистецтв» у Брюсселі відбулася його наступна виставка.
«Могутність»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDAxcFoyaDBYMko1WDFsdmMyVm1YM3BoY21sMGMydDVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFOYVdkb2RGOWllVjlaYjNObFpsOTZZWEpwZEhOcmVTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У лютому 1957 року уряд Ізраїлю організував велику національну виставку на честь десятиліття створення держави Ізраїль. Для демонстрації на «Виставці десятиліття», яка відкрилася 5 червня 1958 року в Біньяней-ха-Ума в Єрусалимі, було обрано кілька творів монументального мистецтва «Нових горизонтів». Це був один із перших випадків, коли абстрактні роботи групи були представлені публіці не в музеї. Серед робіт були великі металеві статуї Єхіеля Шемі, скульптура «Десятиліття» Іцхака Данцигера, фреска Якова Векслера і багато інших. Однією з помітних робіт стала картина Зарицького «Могутність», написана на замовлення Авраама Ісського, дизайнера відділу «економічних досягнень». Картина, написана олійними фарбами, була створена Зарицьким на основі безперервного потоку багатьох тем, що супроводжували його творчість, починаючи з «єхіамського періоду».
Увечері, напередодні виставки, Давид Бен-Гуріон відвідав павільйони і виставкові зали, де він ознайомився з представленими творами мистецтва, зокрема, і з картиною Зарицького. Згідно з однією з версій, після коментаря Бен-Гуріона: «Ну, сучасне мистецтво... Можна з ним, а можна і без нього...», — картину видалили зі свого центрального місця і розмістили в економічному відділі виставки. Ухвалення цього рішення викликало протест деяких журналістів, а також широкої громадськості проти втручання держави в мистецтво. Йона Фішер написав у журналі «Простір», що образа, завдана відомому художнику Зарицькому, показала, як ми розуміємо слово «культура», а також зазначив, що, можливо, вибір для цієї масової виставки картини художника-абстракціоніста Зарицького, був помилкою. Після закриття виставки, перебуваючи в пригніченому стані, Зарицький знищив картину.
Іншою монументальною роботою, спільною з Іцхаком Данцигером, було замовлення на оформлення фасаду будівлі, проектованої архітектором Зеевом Ріхтером. Художники планували створити скловолоконний барельєф із геометричними мотивами, використаними раніше в «єхіамській серії» Зарицького. Однак, ця робота не була реалізована, оскільки для оформлення фасаду було затверджено інший проєкт.
Останні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTDFwaFpuSnBjbDlhWVhKcGVtdDVYekF3TXk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFdtRm1jbWx5WDFwaGNtbDZhM2xmTURBekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
2 січня 1968 року Зарицький став першим лауреатом Премії Сандберга, врученої йому Музеєм Ізраїлю з фонду пожертвувань американського філантропа. Серед членів комітету з присудження премії були Сандберг і Йона Фішер. Цю премію було присуджено за масштабний твір «Картина», створений 1964 року, в якому була відображена одна з робіт пензля художника Яна Вермеєра. У багатьох інтерв'ю, які дав Зарицький з нагоди отримання нагороди, він підкреслював, що його сприйняття навколишнього світу є незалежним. «Не можливо побачити більше того, що зображено на картині, — пояснював Зарицький, — те, що видно, те й існує. Зображення — не мрія».
У період 1968-1970 років Зарицький написав образний портрет колекціонерки Аяли Закс Абрамової. Для цієї незвичайної картини ним були створені деякі підготовчі етюди та картини на полотні. Повний портрет Закс Абрамової створений у зелених тонах. Закс Абрамова зображена в кутку полотна, її руки лежать на колінах. У той час, як її руки — абстракція, обличчя образу реалістичне. Більшу частину композиції займає завіса, будучи домінуючою формою простору.
Ця тональна особливість картини характерна і для багатьох інших картин, написаних у період 1964-1974 років. У серіях таких робіт, як «Штрихи зеленого», «З вікон Тель-Авіва» або серії «Червона пляма», виражено віддалення художника від опису природи на користь абстрактного обговорення композиції та структури картини.
З початку 1970-х років Зарицький щоліта працював у студії, відведеній йому в кібуці Цоба. У Цобі він писав акварелі, зокрема абстрактні пейзажі з натури. Влітку 1983 року Зарицький створив у студії серію робіт, у тематиці яких він повернувся до «мотиву вікна», використаного в минулому. Крім того, у 1980-ті роки він створив серію картин, деякі з яких були монументальних розмірів, написаних за творами таких художників, як Гоя, Пікассо, Шагал та інші.
У 1980 році на аукціоні галереї Гордон було продано за 79 тисяч доларів акварель, написану Зарицьким у 1924 році. Крім того, економічний успіх Зарицького, якого він був удостоєний в останні роки, супроводжували також різні громадські жести. У 1979 році він брав участь у першому телевізійному інтерв'ю в програмі Гідона Ефрата «Смак і віяння». 1981 року філателістична служба випустила поштову марку із зображенням його картини «Єрусалим, Яффські ворота» (1927). 1981 року, з ініціативи Марка Шепса, директора Тель-Авівського музею мистецтв, Зарицькому було присвоєно звання Почесного жителя Тель-Авіва; 26 травня 1982 року мером Шломо Лахатом Зарицькому присвоїли вчений ступінь. У січні 1982 року в Тель-Авівському музеї відбувся гала-показ документального фільму «Портрет художника — Йосип Зарицький» (1981, 32 хвилини) режисера Яхіна Хірша (виробництво Міністерства освіти і Служби кінематографії Ізраїлю). У 1984-1985 роках у Тель-Авівському музеї мистецтв була представлена повна ретроспективна виставка з 340 робіт Зарицького.
26 березня 1985 року померла дружина Зарицького, Сара. Зарицький пережив її на кілька місяців і помер 30 листопада в лікарні Асута. Йому було 96 років. Труну з його тілом встановили в холі Тель-Авівського музею, а потім доправили в Цобу, де Зарицького поховали.
Живопис
У 1920-х роках XX століття Зарицький реалізував сучасний підхід у живописі, на відміну від стилю «Ерец-Ісраель» робіт художників, представлених на виставках у Вежі Давида. На відміну від їхніх картин, у його роботах не було локальних символів, як-от діячі країни, верблюди й осли. Хоча його ранні роботи були створені під впливом російського модерністського мистецтва, проте наступні твори вже свідчили про віддалення від цього впливу. Зарицький розробив новий стиль живопису — «ліричний абстракціонізм». У межах цього стилю він застосовував особливу техніку володіння пензлем і створював у своїх композиціях барвисті сплески, віддаляючись від реального оригіналу та розкриваючи душу митця за допомогою виразної мови, що лише удосконалювалася з часом. Мистецтвознавець Ран Шахорі стверджував, що «ліричний абстракціонізм» Зарицького є оригінальною версією французького неформального живопису та американського живопису дії.
Гідон Ефрат у своїй статті «Нові горизонти: гріхи» стверджував, що формулювання «ліричного малюнка» було запроваджено Зарицьким, щоб виділити поверхню за допомогою поетичної лінії та плями. Ця тенденція була запозичена художниками, представниками стилю «убогості матеріалу», стосовно мінімалізму в ізраїльському концептуальному мистецтві. Крім того, Ефрат стверджував, що «масова присутність «Нових горизонтів» запобігла розвитку локальної вразливості» і, серед іншого, відтермінувала вплив сюрреалізму і символізму, що почали з'являтися в Ізраїлі в ті роки.
Акварелі Йосипа Зарицького, що представили унікальну інтерпретацію акварелей Сезанна і російського живопису символізму (Врубеля), завоювали визнання ще від часу імміграції художника до Ізраїлю 1923 року. Активна позиція художника і критичне ставлення до мистецтва від самого початку сприяли його творчому зростанню як художника-авангардиста. Протистояння між «універсальним» і «східним» помітне вже в його ранніх роботах. Акварелі Зарицького, за всієї поваги до них, свого часу розглядалися як сіоністські, і тільки в ретроспективному значенні, оскільки він був лідером групи художників «Нові горизонти». Натюрморти і портрети Йосипа Зарицького кінця 1920-1930 роках відображають вплив французького інтимного живопису, а інколи і вплив робіт Матісса. У середині 1930-1940 роках. Зарицький був зосереджений на створенні певних міських пейзажів, написаних з даху свого будинку в Тель-Авіві або побачених з вікна своєї студії. У процесі цієї діяльності було створено сотні акварелей, у яких присутнє протистояння художника фундаментальній проблемі живопису: відображенню реальності природи в елементах картини. До кінця цього періоду творчості в роботах Зарицького з'явилася зростаюча тенденція до площинності й абстракції. Робота ставала самостійним об'єктом, реальні об'єкти надавали внутрішньої законності живопису і ставали мотивами композиції. Ці твори Зарицького стали зразками в історії ізраїльського мистецтва через дуже високу якість, адже вони були важливим кроком на шляху художника до абстрактного живопису. У них помітний вплив французького мистецтва 1930-х років XX століття. Вони також є модерністськими творами, що показали сучасну архітектуру Тель-Авіва. Рівень складності та глибина практики є аспектами вираження внутрішнього світу художника. Ці картини становлять велику цінність з точки зору інтересу до ізраїльського акварельного живопису тих років (зокрема і з фінансово-бюджетних причин — і особливо тому, що це середовище дає можливість показати прозорість і забезпечує світлові ефекти). Пінкас Абрамович, Єхіель Криза, Ар'є Арох і Шімшон Хольцман у ті роки були учнями Зарицького. Крім них, він справив великий вплив на творчість багатьох інших художників.
Галерея
- Цфат, 1924Папір, акварель, 63, 3 х 62,1 см Колекція Музею Ізраїлю
- Париж, 1954Полотно, олія, 114 х 146 см Колекція Музею Ізраїлю
- Без назви, 1964Полотно, олія, 130 х 130 см Колекція Музею Ізраїлю
- Картина, 1964Полотно, олія, 136 х 270 см Колекція Музею Ізраїлю
- Художник і модель, 1949Колекція Музею Ізраїлю B74.0036
Нагороди
- 1942 — Премія Дізенгофа
- 1959 — Премія Ізраїлю
- 1968 — Премія Сандберга, Музей Ізраїлю
- 1982 — Почесний громадянин Тель-Авіва — Яффо
Примітки
- Artists + Artworks
- Blumen
- https://www.fine-arts-museum.be/nl/de-collectie/artist/zaritsky-joseph-1
- דורקם, ראו: יואל דורקם, «אוקראינה — ירושלים — תל אביב — צובא», משא, 4 בפברואר1972
- גילה בלס, אפקים חדשים, תל אביב: פפירוס, בית ההוצאה אגודת הסטודנטים — אוניברסיטת תל אביב, רשפים, תש"מ-1980 (להלן: בלס, אפקים חדשים), עמ' 126. עומר, לעומתה, מתארך את סיום שירותו הצבאי של זריצקי לשנת 1919; ראו: מרדכי עומר, זריצקי, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1984.
- דורקם
- ידיעות, 1957
- עומר, זריצקי, תל אביב: מוזיאון תל אביב מרדכי, 1984, עמ' 17
- תקוה וינשטוק, «לא קל לחיות עם צייר», מעריב, 27 בדצמבר 1957, עמ' 10
- מ. זמיר, הארץ, 6 ביוני 1924.6
- א. לנדמן, דואר היום, 14 באפריל 1930
- אורי צבי גרינברג, «טיוטת מאמר על תערוכת זריצקי בבית-הנכות הלאומי בצלאל», סטודיו, מס' 56, ספטמבר 1994, עמ' 6
- מרדכי עומר, זריצקי, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1984, עמ' 54-55; 68-70
- יונה פישר, מחווה לזריצקי, מוזיאון ישראל, 1981 ללא מספרי עמודים)
- טונאליות — כלומר איננו מתייחס למציאות באופן ישיר. התייחסות לאור ולהשפעתו על האובייקטים איננה מימטית.
- מרדכי עומר, זריצקי, הגלריה האוניברסיטאית, תל אביב, 1984. 12
- בלס, אפקים חדשים
- גדעון עפרת, «הדיאלקטיקות של שנות ה-50: הגמוניה וריבוי», בתוך: גליה בר אור וגדעון עפרת, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, עין חרוד: המשכן לאמנות, 2008, עמ' 19
- בלס, אפקים חדשים, עמ' 48
- מצוטט אצל: שרה בריטברג-סמל, «הר האין», סטודיו, גיליון מס' 90, פברואר 1998, עמ' 20.
- בנימין תמוז, הארץ, 21 באוקטובר 1949 (מצוטט בתוך: בלס, אפקים חדשים, עמ' 35)
- מרדכי עומר, זריצקי, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1984, עמ' 84
- 17 ישעיהו יריב (עורך), אקוורלים / זריצקי, תל אביב: גלריה גורדון, 1992, עמ'
- בלס, אפקים חדשים, עמ' 45
- מרדכי עומר, זריצקי, גבעתיים: מסדה, 1987, עמ' 162
- בלס, אפקים חדשים, עמ' 54
- ראו: מכתב למשפחת הצייר קיוה, נען, סטודיו, מס' 56, ספטמבר 1994, עמ' 7-8
- לתיאור וביקורות על התצוגה ראו: בלס, אפקים חדשים, עמ' 76-80; גדעון עפרת, «תערוכת העשור», בתוך: גליה בר אור וגדעון עפרת, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, עין חרוד: המשכן לאמנות, 2008, עמ'
- הארץ, 6 במאי 1958
- למרחב/משא, 19 בספטמבר 1958
- מרדכי עומר, זריצקי, תל אביב: מוזיאון תל אביב לאמנות, 1984, עמ114
- דבר, 19 בינואר 1968
- ראו: להיטון — עולם הקולנוע, 7 ביוני 1979.
- נתן גרוס, דיוקנאו של אמן, על המשמר, 11 בינואר 1982
- הישראלית, חדשות, 1 בדצמבר 1985
- רן שחורי, זריצקי, מושג, פברואר 1976
- גדעון עפרת, 'אופקים חדשים': על חטאי, בהקשר מקומי, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2003
Література
- 2005, גדעון עפרת, «יוסף (זריצקי) ואחיו», ביקורי אמנות
- 1992, ישעיהו יריב (עורך), אקוורלים / זריצקי, תל אביב: גלריה גורדון
- 2000, ישעיהו יריב (עורך), בארץ האור הוא כהה, יוסף זריצקי, תל אביב: גלריה גורדון
- 1987, מרדכי עומר, זריצקי, גבעתיים: מסדה
- 1981, יונה פישר, מחווה לזריצקי, ירושלים: מוזיאון ישראל
Посилання
- Биография Иосифа Зарицкого Архівовано березень 4, 2016 на сайті Wayback Machine. на сайте tez-rus.net
- יוסף זריצקי Архівовано березень 5, 2016 на сайті Wayback Machine. באוספי מוזיאון ישראל
- מרכז מידע לאמנות ישראלית, מספר=280235
- יוסף זריצקי באתר ארופיאנה
- , באתר גלריה גורדון
- ישראל, מנור, דליה, יוסף זריצקי ורפי לביא: אמנים כמנהיגים ,manor ,אביב 2009, עמ' 33-66
- גדעון עפרת, ישראל אלירז פוגש את יוסף זריצקי Архівовано березень 8, 2016 на сайті Wayback Machine., באתר «המחסן של גדעון עפרת»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Josef Zarickij ros Iosif Zarickij ivr יוסף זריצקי 1 veresnya 1891 Borispil 30 listopada 1985 Tel Aviv izrayilskij hudozhnik odin z najvidomishih hudozhinkiv spodvizhnikiv modernizmu v Erec Israel a potim u derzhavi Izrayil U 1948 roci Zarickij zasnuvav grupu hudozhnikiv yaki stvorili svoyi tvori na osnovi unikalnogo izrayilskogo stilyu abstraktnogo mistectva U 1959 roci grupa Novi gorizonti stala lavreatkoyu Premiyi Izrayilyu v galuzi zhivopisu Josip Zarickijivr יוסף זריצקי Josip Zarickij Fotorobota Israelya Cafrira Pri narodzhenniros Iosif ZarickijNarodzhennya1 veresnya 1891 1891 09 01 Borispil Poltavska guberniya Rosijska imperiyaSmert30 listopada 1985 1985 11 30 94 roki Tel Aviv IzrayilNacionalnistyevrejKrayinaRosijska imperiya Pidmandatna Palestina IzrayilZhanrzhivopisNavchannyaKiyivska akademiya mistectvDiyalnisthudozhnikNapryamokabstrakcionizmRoboti v kolekciyiMuzej suchasnogo mistectva San Francisko 1 d Muzej Izrayilyu Miskij muzej Amsterdam 2 d i Korolivski muzeyi vitonchenih mistectv 3 Nagorodid Josef Zarickij u VikishovishiBiografiyaUkrayina 1891 1923 Josip Zarickij i jogo sim ya 1923 rik Josip Zarickij narodivsya 1 veresnya 1891 roku v misti Borispil Poltavskoyi guberniyi nini Kiyivska oblast v Ukrayini na pivdennomu zahodi Rosijskoyi imperiyi u yevrejskij bagatoditnij sim yi yaka dotrimuvalasya tradicij Jogo batki Golda i Josip zajmalisya silskogospodarskoyu praceyu i buli prihilnikami nacionalnih idej sionizmu Dlya vivchennya ivritu v yihnomu budinku bulo vidvedeno dvi specialni kimnati U vici 7 8 rokiv Zarickij buv vislanij ne vidomo kudi batkami z domu U 1910 1914 rokah Zarickij navchavsya zhivopisu v Kiyivskij akademiyi mistectv Sered hudozhnikiv yaki spravili pomitnij vpliv na jogo tvorchist buv rosijskij simvolist Mihajlo Vrubel U 1915 roci pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Zarickij buv zaverbovanij do rosijskoyi armiyi ta sluzhiv do 1917 roku Zarickij rozpovidav v odnomu z interv yu sho v Pershu svitovu vijnu jogo napravili na front yak oficera ale vin majzhe odrazu povernuvsya dodomu oskilki mizh Rosiyeyu i Nimechchinoyu vidbulosya pidpisannya mirnoyi ugodi 1918 roku vin odruzhivsya z Saroyu Soneyu vipuskniceyu fakultetu stomatologiyi ta donkoyu kiyivskogo rabina Isroelya Dova Zebina Nastupnogo roku narodilasya yihnya dochka Etya Pislya hvili pogromiv 1919 roku sim ya vtekla v mistechko Kalarash u Bessarabiyi vnaslidok chogo vsi jogo hudozhni tvori zalishilisya v minulomu U Kalarashi Zarickij zhiv u domi svata i tam vin stvoriv vidnosno neveliki roboti akvareli z yakih zbereglisya tilki p yat tri portreti jogo druzhini ta dva silski pejzazhi Kartina Druzhina vulichnogo hudozhnika 1920 napriklad rozdilena Zarickim na dvi chastini zadnij plan na yakomu zobrazheno misto i frontalnij iz zobrazhennyam sidyachoyi figuri Rakurs zadnogo planu pidkreslyuye harakter obrazu Popri cej podil Zarickij skasuvav ilyuziyu prostoru za dopomogoyu togo samogo materialu i koloru Navit pejzazhi cogo periodu rozdileni Zarickim na neveliki mozayichni poverhni sho rozmivayut ilyuziyu prostoru Yerusalim 1923 1925 Zovnishni zobrazhennya 1 Yerusalim Efiopski vorota 1923 Olivec i akvarel na paperi 20x16 5 sm privatna kolekciya he קובץ זריצקי שער החבשים 1923 jpg 1923 roku Zarickij pribuv do pidmandatnoyi Palestini j oselivsya v Yerusalimi a cherez rik do nogo priyednalasya sim ya Vin pisav bagato akvarelnih pejzazhiv Yerusalima vikoristovuyuchi svitli toni Postupovo hudozhnya tvorchist stavala vilnishoyu U takij roboti yak Yerusalim Efiopski vorota 1923 pomitne pragnennya tochno opisati prirodu odnak u piznishih robotah prostezhuyetsya tendenciya stvorennya viraznih kompozicij Prikladom comu stali kartini Hajfa Tehnion 1924 i robota pid nazvoyu Yerusalim Nahlat Sheva 1924 v yakih Zarickij vikoristovuvav zobrazhennya derev yak viraznij zasib dlya podilu formatu na okremi poverhni Vikoristannya linij yak zasobu virazhennya pri stvorenni landshaftnih tvoriv takih yak pejzazhi Yerusalima i Cfata takozh harakterne dlya tvorchosti Zarickogo cogo periodu 1924 roku Zarickij predstaviv svoyu pershu personalnu vistavku v klubi Menora v Yerusalimi Insha personalna vistavka bula predstavlena togo zh roku v Tehnioni v Hajfi U kritichnih stattyah i vidgukah togo periodu bulo vidznacheno lirichnu poetiku cih robit i toj fakt sho formu zobrazhennya stvoreno abstraktnimi brizkami farbi koli ob yekt staye alegoriyeyu koloru i svitla a ne prigodnickoyu istoriyeyu Krim togo Zarickij ta Avram Melnikov yakij iz 1927 roku obijmav posadu golovi komitetu hudozhnikiv ta skulptoriv Izrayilyu buli iniciatorami pershoyi vistavki hudozhnikiv Erec Israel u Davidovij vezhi Tel Aviv 1925 1948 2 Tel Aviv hudozhnik malyuye farbami na dahu 1940 Olivec i akvarel na paperi 66x48 sm privatna kolekciya 3 Portret druzhini hudozhnika 1929 Polotno oliya 116x89 privatna kolekciya he קובץ זריצקי תל אביב 1940 jpg he קובץ זריצקי אשת האמן 1929 jpg Iz seredini 20 h rokiv XX stolittya Zarickij zhiv u Tel Avivi de prodovzhuvav robotu nad seriyeyu pejzazhiv rozpochatu v Yerusalimi Pejzazhi ta portreti stvoreni v ci roki svidchat pro sprobu formuvannya vidpovidnoyi hudozhnoyi movi dlya stvorennya obraziv U 1927 roci Zarickij zalishiv svoyu sim yu i poyihav na kilka misyaciv do Parizha Tam vin zahopivsya zahidnim modernistskim mistectvom yake procvitalo v Parizhi na pochatku XX stolittya Piznishe Zarickij dilivsya svoyimi vrazhennyami pro vistavku v muzeyi azijskogo mistectva Gime 1929 roku Zarickij brav uchast u grupovij vistavci kooperativu Eged sho vidbulasya u kvartiri na vulici Allenbi v Tel Avivi i predstaviv hudozhnikiv takih yak Ciona Tagir Ar ye Lyubin Pingas Litvinovskij ta inshi Roboti grupi v ci roki vidobrazhali vpliv piznogo postimpresionistskogo francuzkogo zhivopisu zdebilshogo parizkoyi shkoli yakij buv populyarnim sered hudozhnikiv Erec Israel Roboti Zarickogo napisani z vikoristannyam tehniki vilnogo ruhu penzlya takozh vidobrazhali tendenciyu stvorennya velikih kolorovih poverhon U roboti Portret druzhini hudozhnika napisanij olijnimi farbami 1929 roku Zarickij vikoristovuvav zobrazhennya buketa kvitiv roztashovanogo perpendikulyarno do figuri Virazni mazki rozmivayut riznicyu mizh frontalnoyu ploshinoyu i fonom kartini Vistavka v budinku invalidiv shkoli Becalel sho vidbulasya 1930 roku viznachila harakter tvorchosti Zarickogo yak hudozhnika modernista Kritiki pisali v toj period sho u tvorchosti Zarickogo predstavlenij na vistavci vidobrazheni tendenciyi yevropejskogo mistectva Uri Cvi Grinberg zaznachav pislya vidvidin vistavki sho tvorchist Zarickogo yavlyaye soboyu osoblivij vid zhivopisu a ne bukvalnu literaturnu hudozhnyu ilyustraciyu ekzotichnogo obrazu Izrayilyu koli na polotni zobrazheno arabiv z rinku ta oslyachi vuha Grinberg pisav sho atmosfera na vistavci viklikala movchannya farb i zupinku dihannya Navit chervona zavisa pisav Grinberg sekretar abstraktnogo zhivopisu Kandinskogo navit vona priglushila svij kolir yak rubin pislya zahodu zimovogo soncya U period 1932 1933 rokiv Zarickij vidkriv hudozhnyu studiyu v pidvali budinku de vin zhiv na vulici Mapu 18 Sered hudozhnikiv yaki vidviduvali studiyu buli Yehiel Kriza Ar ye Aroh ta inshi Prote studiya proisnuvala nedovgo i Zarickomu dovelosya zaroblyati na zhittya za dopomogoyu prodazhu neruhomosti sho nalezhala jomu Temoyu jogo robit u ci roki buv motiv kvitiv yak napriklad u seriyi akvarelej ob yednanih nazvoyu Kviti na pidvikonni stvorenij u Tel Avivi v 1937 1944 rokah ta v robotah stvorenih pid chas vizitiv Zarickogo do Bejt Daniel u Zihron Yakovi periodu 1939 i 1940 h rokiv U toj chas yak u rannih tvorah seriyi kviti vikoristovuvalisya yak elementi priznacheni dlya sposterezhennya za realnistyu piznishi roboti predstavili kviti yak formalnij zasib virazhennya emocij 1935 roku Zarickij pereyihav u novij budinok pobudovanij na rozi vulic Ben Yeguda i Mapu Veliku seriyu robit 1930 h i 1940 h rokiv z pejzazhami mista Zarickij stvoryuvav na dahu svogo budinku odnak vin ne stvoryuvav pejzazhiv uzberezhzhya yaki cikavili jogo suchasnikiv takih yak Nahum Gutman Reuven Rubin ta inshi a pragnuv pokazati nove suchasne misto yake poshirilosya na shid i pivnich U rannih robotah Zarickogo vidchuttya prostoru stvoryuvala rivnina U deyakih kartinah seriyi z yavlyavsya obraz hudozhnika yakij pracyuye nad stvorennyam pejzazhu U piznih robotah malyunok sluzhit rozmittyu i porushennyu rivniv poverhni Ce rozmittya sprijmayetsya yak povitrya pejzazhu zobrazhenogo na kartini Mistectvoznavec Jona Fisher zaznachav sho v kartinah napisanih z dahu ye dosvid integraciyi ta unifikaciyi svitlogo i temnogo pejzazhu Mordehaj Omer opisuyuchi vikoristannya svitla v kartinah Zarickogo stverdzhuvav sho v cih robotah svitlo ne sprijmayetsya yak problema tonalnosti Spravdi pisav Omer Zarickij zalishav ob yekti v zhivopisi pozbavlenimi nyuansiv 1941 roku na chest 50 richchya Zarickogo bula predstavlena jogo personalna vistavka v budivli teatru Gabima U 1942 roci Zarickij stav laureatom Premiyi Dizengofa v galuzi zhivopisu Novi gorizonti 1948 1963 Stvorennya Novih gorizontiv Zovnishni zobrazhennya 4 Yehiam suchasnist u kibuci 1951 Oliya na polotni 228x208 sm Zbirka Tel Avivskogo muzeyu mistectv he קובץ Zaritski yeciam L2 jpg Bezposerednim poshtovhom do stvorennya alternativnoyi grupi dlya Generalnoyi asociaciyi posluzhilo zaproshennya 1948 roku predstaviti vistavku izrayilskih hudozhnikiv v italijskomu paviljoni na Venecijskij biyenale Zarickij yakij vikonuvav na toj chas obov yazki golovi asociaciyi virishiv sklasti spisok uchasnikiv na vlasnij rozsud poboyuyuchis odnak mozhlivoyi sub yektivnosti svoyih upodoban Ce sprichinilo skandal na Generalnij asambleyi asociaciyi sho prohodila v budinku Hayima Gliksberga Uchasniki naradi uhvalili rishennya pro viklyuchennya Zarickogo z asociaciyi U vidpovid na zvinuvachennya kilka hudozhnikiv zokrema Moshe Kastel Yezekiyil Shtrajhman i Johanan Sajmon ogolosili pro svij negajnij vihid z asociaciyi i zaproponuvali Zarickomu stvoriti nezalezhnu grupu Spochatku sformuvalasya grupa z 15 hudozhnikiv yaka zahopila Generalnu vistavku hudozhnikiv Erec Israel u novomu Budinku Hudozhnika v Tel Avivi 2 lipnya 1948 roku disidenti vistupili iz zayavoyu v gazeti Ga Arec v yakij voni stverdzhuvali sho Asociaciya povinna vidilyati dosyagnennya yevrejskogo zhivopisu a ne zanuryuvatisya v poserednist 9 listopada 1948 roku v Tel Avivi bulo predstavleno vistavku novoyi grupi z 18 chleniv pid nazvoyu Novi gorizonti Na vidminu vid robit takih hudozhnikiv yak Mark Kastel abo Marsel Yanko prisvyachenih sionistsko yevrejskij simvolici Zarickij vibrav dlya vistavki abstraktni natyurmorti hudozhnikiv nathnenni kubizmom Zhorzha Braka U katalozi vistavki Zarickij nagolosiv na vazhlivomu znachenni formuvannya molodogo mistectva v tradiciyah modernizmu Mi vimagayemo mistectva yake bude prikute do narodu i gotovi poyasniti glyadacham shlyahi ta formi novoyi tvorchosti prishepiti yim spravzhni cinnosti shob voni mogli peretravlyuvati ta ruhatisya vpered razom iz nami Tak mi zmozhemo rozvivati spravzhnye mistectvo v nashij molodij krayini Roboti predstavleni na vistavci ne pokazali estetichnoyi yednosti stiliv ale samu vistavku sprijnyali yak bazhannya zminiti prirodu lokalnogo mistectva i zaluchiti tisyachi lyudej yaki prijshli shob poznajomitisya z modernistskim sensacijnim mistectvom Odrazu zh pislya formuvannya Novi gorizonti buli sprijnyati gromadskistyu yak grupa z institucijnim znachennyam Prikladom comu posluzhili komentari do spilnoyi vistavki asociaciyi hudozhnikiv i skulptoriv sho vidbulasya v listopadi 1952 roku na chest 20 richchya Tel Avivskogo muzeyu u cih komentaryah nagoloshuvalosya sho grupa zajnyala golovnij zal Vid prirodi do abstrakciyi Hudozhnik i model 1952 Polotno oliya 130x162 sm kolekciya Muzeyu Izrayilyu 1956 roku Yanko Simon i Aaron Kahana virishili vidokremitisya vid Novih gorizontiv U listi nadislanomu do asociaciyi voni zvinuvachuvali demokratichne kerivnictvo u vidsutnosti upravlinnya ta spriyanni lishe vlasnim interesam Na dodachu ci troye ne mogli pracyuvati v abstrakcionistskij grupi pid kerivnictvom Zarickogo Dokazi tisku grupi mozhna znajti v komentari Stejmackogo de vin opisuye svij shlyah do abstraktnogo zhivopisu Yaksho vi zapitayete mene chomu ya stvoryuyu abstraktni kartini ya ne znayu Krim togo Avram Natun skazav meni sho yakbi ya ne buv bi abstrakcionistom to ne zmig bi brati uchast u vistavci Meni bulo strashno i ya stvoryuvav abstrakciyu Naprikinci 1940 h rokiv XX stolittya Zarickij sformulyuvav modernistskij stil svogo zhivopisu yak koncepciyu sho nagaduye sprijnyattya tvoriv Vasilya Kandinskogo Kartina zoseredzhuye uvagu na kolori liniyi ta hudozhnomu obrazi Ne abstrakciya ob yektiv ale muzichna impresiya poetichna vilna vid kajdaniv realizmu priv yazana do prirodi ob yektiv Krim togo grupu ocholyuvanu Zarickim viznali takoyu sho volodiye universalnim bazhannyam vidirvanim vid izrayilskoyi dijsnosti U 1949 roci vistavka Zarickogo bula predstavlena v budinku invalidiv shkoli Becalel U period 1949 1951 rokiv vin vikladav na seminarah organizovanih Nacionalnoyu spilkoyu kibuciv u Yehiami ta Naani Vidkritij pejzazh Yehiama ta ideal molodogo kibuca spravili silne vrazhennya na Zarickogo i vin stvoriv seriyu akvarelnih malyunkiv u yakih vidobrazheno zustrichi z prirodoyu yaka perebuvaye v promizhnomu stani koli chastina yiyi ye cilisnoyu sistemoyu todi yak insha chastina zalishayetsya nezavershenoyu Zarickij robiv takozh eskizi dlya kartin olijnogo zhivopisu najbilshoyu z yakih ye kartina Yehiam suchasnist u kibuci 1951 Kartina vidobrazhaye stavlennya Zarickogo do abstrakciyi yaku vin viznachaye yak lirichnu abstrakciyu Seriya Yehiam otrimala pozitivnu ocinku izrayilskoyi kritiki 1992 roku mistectvoznavec Meyir Agasi pisav sho v seriyi Yehiam Zarickij lakonichno v tonkih liniyah detalizuvav i zibrav voyedino rezultati poperednih procesiv doslidzhennya prirodu j elementi landshaftu nadavshi yim neobhidnoyi legkosti v atmosferi cilogo pejzazhu Roboti Josipa Zarickogo ta Ichaka Dancigera 9 ta vistavka Novih gorizontiv Tel Avivskij muzej obrazotvorchih mistectv kviten 1959 roku U listopadi 1951 roku v Tel Avivskomu muzeyi mistectv vidbulasya retrospektivna vistavka robit Zarickogo priurochena do jogo shistdesyatirichchya Na vistavci bulo predstavleno seriyu abstraktnih tvoriv yaki otrimali pozitivnu ocinku kritiki U 1953 roci vistavku bulo pokazano takozh u budinku invalidiv shkoli Becalel v Yerusalimi Mistectvoznavicya Gila Balas stverdzhuvala u svoyemu doslidzhenni prisvyachenomu grupi Novi gorizonti sho roboti Zarickogo stvoreni v ci roki na dodachu do jogo dominantnoyi osobistosti stanovlyat znachnu chastinu sili grupi sho zaklikaye do abstrakciyi Navesni 1954 roku Izrayil vidvidav Villem Sandberg direktor Miskogo muzeyu v Amsterdami Pid chas vizitu Sandberg zustrivsya iz Zarickim u budinku odnogo z pershih kolekcioneriv jogo robit Avrama Ravni Pislya zustrichi Sandberg pridbav dlya kolekciyi svogo muzeyu sim akvarelej i veliku kartinu napisanu olijnimi farbami na kvitkovu temu Cya podiya spriyala zmicnennyu avtoritetu Zarickogo yak osnovnoyi figuri v seredovishi suchasnih hudozhnikiv Izrayilyu Vlitku togo zh roku Zarickij poyihav do Yevropi i prozhiv tam dva roki Pislya cogo v gazeti Yediot Ahronot z yavilasya jogo rozpovid pid nazvoyu Osirotili hudozhniki Odnim iz misc de zhiv Zarickij u ci roki buv Parizh Vin stvoriv tam yaskravi barvisti kartini yaki na vidminu vid ilyuzorno obraznih vin nazivav dvovimirnimi U 1955 roci vin proviv chas v Amsterdami de v muzeyi Stedlijk vidbulasya vistavka jogo parizkih robit 1956 roku v Palaci vitonchenih mistectv u Bryusseli vidbulasya jogo nastupna vistavka Mogutnist Mogutnist 1958 Oliya fanera 500x600 sm foto Vernera Brauna U lyutomu 1957 roku uryad Izrayilyu organizuvav veliku nacionalnu vistavku na chest desyatilittya stvorennya derzhavi Izrayil Dlya demonstraciyi na Vistavci desyatilittya yaka vidkrilasya 5 chervnya 1958 roku v Binyanej ha Uma v Yerusalimi bulo obrano kilka tvoriv monumentalnogo mistectva Novih gorizontiv Ce buv odin iz pershih vipadkiv koli abstraktni roboti grupi buli predstavleni publici ne v muzeyi Sered robit buli veliki metalevi statuyi Yehielya Shemi skulptura Desyatilittya Ichaka Dancigera freska Yakova Vekslera i bagato inshih Odniyeyu z pomitnih robit stala kartina Zarickogo Mogutnist napisana na zamovlennya Avraama Isskogo dizajnera viddilu ekonomichnih dosyagnen Kartina napisana olijnimi farbami bula stvorena Zarickim na osnovi bezperervnogo potoku bagatoh tem sho suprovodzhuvali jogo tvorchist pochinayuchi z yehiamskogo periodu Uvecheri naperedodni vistavki David Ben Gurion vidvidav paviljoni i vistavkovi zali de vin oznajomivsya z predstavlenimi tvorami mistectva zokrema i z kartinoyu Zarickogo Zgidno z odniyeyu z versij pislya komentarya Ben Guriona Nu suchasne mistectvo Mozhna z nim a mozhna i bez nogo kartinu vidalili zi svogo centralnogo miscya i rozmistili v ekonomichnomu viddili vistavki Uhvalennya cogo rishennya viklikalo protest deyakih zhurnalistiv a takozh shirokoyi gromadskosti proti vtruchannya derzhavi v mistectvo Jona Fisher napisav u zhurnali Prostir sho obraza zavdana vidomomu hudozhniku Zarickomu pokazala yak mi rozumiyemo slovo kultura a takozh zaznachiv sho mozhlivo vibir dlya ciyeyi masovoyi vistavki kartini hudozhnika abstrakcionista Zarickogo buv pomilkoyu Pislya zakrittya vistavki perebuvayuchi v prignichenomu stani Zarickij znishiv kartinu Inshoyu monumentalnoyu robotoyu spilnoyu z Ichakom Dancigerom bulo zamovlennya na oformlennya fasadu budivli proektovanoyi arhitektorom Zeevom Rihterom Hudozhniki planuvali stvoriti sklovolokonnij barelyef iz geometrichnimi motivami vikoristanimi ranishe v yehiamskij seriyi Zarickogo Odnak cya robota ne bula realizovana oskilki dlya oformlennya fasadu bulo zatverdzheno inshij proyekt Ostanni roki Zarickij na fotografiyi Israelya Cafrira Muzej Izrayilyu Memorialna doshka na budinku de zhiv Josip Zarickij vul Avrama Mapu 18 Tel Aviv 2 sichnya 1968 roku Zarickij stav pershim laureatom Premiyi Sandberga vruchenoyi jomu Muzeyem Izrayilyu z fondu pozhertvuvan amerikanskogo filantropa Sered chleniv komitetu z prisudzhennya premiyi buli Sandberg i Jona Fisher Cyu premiyu bulo prisudzheno za masshtabnij tvir Kartina stvorenij 1964 roku v yakomu bula vidobrazhena odna z robit penzlya hudozhnika Yana Vermeyera U bagatoh interv yu yaki dav Zarickij z nagodi otrimannya nagorodi vin pidkreslyuvav sho jogo sprijnyattya navkolishnogo svitu ye nezalezhnim Ne mozhlivo pobachiti bilshe togo sho zobrazheno na kartini poyasnyuvav Zarickij te sho vidno te j isnuye Zobrazhennya ne mriya U period 1968 1970 rokiv Zarickij napisav obraznij portret kolekcionerki Ayali Zaks Abramovoyi Dlya ciyeyi nezvichajnoyi kartini nim buli stvoreni deyaki pidgotovchi etyudi ta kartini na polotni Povnij portret Zaks Abramovoyi stvorenij u zelenih tonah Zaks Abramova zobrazhena v kutku polotna yiyi ruki lezhat na kolinah U toj chas yak yiyi ruki abstrakciya oblichchya obrazu realistichne Bilshu chastinu kompoziciyi zajmaye zavisa buduchi dominuyuchoyu formoyu prostoru Cya tonalna osoblivist kartini harakterna i dlya bagatoh inshih kartin napisanih u period 1964 1974 rokiv U seriyah takih robit yak Shtrihi zelenogo Z vikon Tel Aviva abo seriyi Chervona plyama virazheno viddalennya hudozhnika vid opisu prirodi na korist abstraktnogo obgovorennya kompoziciyi ta strukturi kartini Z pochatku 1970 h rokiv Zarickij sholita pracyuvav u studiyi vidvedenij jomu v kibuci Coba U Cobi vin pisav akvareli zokrema abstraktni pejzazhi z naturi Vlitku 1983 roku Zarickij stvoriv u studiyi seriyu robit u tematici yakih vin povernuvsya do motivu vikna vikoristanogo v minulomu Krim togo u 1980 ti roki vin stvoriv seriyu kartin deyaki z yakih buli monumentalnih rozmiriv napisanih za tvorami takih hudozhnikiv yak Goya Pikasso Shagal ta inshi U 1980 roci na aukcioni galereyi Gordon bulo prodano za 79 tisyach dolariv akvarel napisanu Zarickim u 1924 roci Krim togo ekonomichnij uspih Zarickogo yakogo vin buv udostoyenij v ostanni roki suprovodzhuvali takozh rizni gromadski zhesti U 1979 roci vin brav uchast u pershomu televizijnomu interv yu v programi Gidona Efrata Smak i viyannya 1981 roku filatelistichna sluzhba vipustila poshtovu marku iz zobrazhennyam jogo kartini Yerusalim Yaffski vorota 1927 1981 roku z iniciativi Marka Shepsa direktora Tel Avivskogo muzeyu mistectv Zarickomu bulo prisvoyeno zvannya Pochesnogo zhitelya Tel Aviva 26 travnya 1982 roku merom Shlomo Lahatom Zarickomu prisvoyili vchenij stupin U sichni 1982 roku v Tel Avivskomu muzeyi vidbuvsya gala pokaz dokumentalnogo filmu Portret hudozhnika Josip Zarickij 1981 32 hvilini rezhisera Yahina Hirsha virobnictvo Ministerstva osviti i Sluzhbi kinematografiyi Izrayilyu U 1984 1985 rokah u Tel Avivskomu muzeyi mistectv bula predstavlena povna retrospektivna vistavka z 340 robit Zarickogo 26 bereznya 1985 roku pomerla druzhina Zarickogo Sara Zarickij perezhiv yiyi na kilka misyaciv i pomer 30 listopada v likarni Asuta Jomu bulo 96 rokiv Trunu z jogo tilom vstanovili v holi Tel Avivskogo muzeyu a potim dopravili v Cobu de Zarickogo pohovali ZhivopisU 1920 h rokah XX stolittya Zarickij realizuvav suchasnij pidhid u zhivopisi na vidminu vid stilyu Erec Israel robit hudozhnikiv predstavlenih na vistavkah u Vezhi Davida Na vidminu vid yihnih kartin u jogo robotah ne bulo lokalnih simvoliv yak ot diyachi krayini verblyudi j osli Hocha jogo ranni roboti buli stvoreni pid vplivom rosijskogo modernistskogo mistectva prote nastupni tvori vzhe svidchili pro viddalennya vid cogo vplivu Zarickij rozrobiv novij stil zhivopisu lirichnij abstrakcionizm U mezhah cogo stilyu vin zastosovuvav osoblivu tehniku volodinnya penzlem i stvoryuvav u svoyih kompoziciyah barvisti spleski viddalyayuchis vid realnogo originalu ta rozkrivayuchi dushu mitcya za dopomogoyu viraznoyi movi sho lishe udoskonalyuvalasya z chasom Mistectvoznavec Ran Shahori stverdzhuvav sho lirichnij abstrakcionizm Zarickogo ye originalnoyu versiyeyu francuzkogo neformalnogo zhivopisu ta amerikanskogo zhivopisu diyi Gidon Efrat u svoyij statti Novi gorizonti grihi stverdzhuvav sho formulyuvannya lirichnogo malyunka bulo zaprovadzheno Zarickim shob vidiliti poverhnyu za dopomogoyu poetichnoyi liniyi ta plyami Cya tendenciya bula zapozichena hudozhnikami predstavnikami stilyu ubogosti materialu stosovno minimalizmu v izrayilskomu konceptualnomu mistectvi Krim togo Efrat stverdzhuvav sho masova prisutnist Novih gorizontiv zapobigla rozvitku lokalnoyi vrazlivosti i sered inshogo vidterminuvala vpliv syurrealizmu i simvolizmu sho pochali z yavlyatisya v Izrayili v ti roki Akvareli Josipa Zarickogo sho predstavili unikalnu interpretaciyu akvarelej Sezanna i rosijskogo zhivopisu simvolizmu Vrubelya zavoyuvali viznannya she vid chasu immigraciyi hudozhnika do Izrayilyu 1923 roku Aktivna poziciya hudozhnika i kritichne stavlennya do mistectva vid samogo pochatku spriyali jogo tvorchomu zrostannyu yak hudozhnika avangardista Protistoyannya mizh universalnim i shidnim pomitne vzhe v jogo rannih robotah Akvareli Zarickogo za vsiyeyi povagi do nih svogo chasu rozglyadalisya yak sionistski i tilki v retrospektivnomu znachenni oskilki vin buv liderom grupi hudozhnikiv Novi gorizonti Natyurmorti i portreti Josipa Zarickogo kincya 1920 1930 rokah vidobrazhayut vpliv francuzkogo intimnogo zhivopisu a inkoli i vpliv robit Matissa U seredini 1930 1940 rokah Zarickij buv zoseredzhenij na stvorenni pevnih miskih pejzazhiv napisanih z dahu svogo budinku v Tel Avivi abo pobachenih z vikna svoyeyi studiyi U procesi ciyeyi diyalnosti bulo stvoreno sotni akvarelej u yakih prisutnye protistoyannya hudozhnika fundamentalnij problemi zhivopisu vidobrazhennyu realnosti prirodi v elementah kartini Do kincya cogo periodu tvorchosti v robotah Zarickogo z yavilasya zrostayucha tendenciya do ploshinnosti j abstrakciyi Robota stavala samostijnim ob yektom realni ob yekti nadavali vnutrishnoyi zakonnosti zhivopisu i stavali motivami kompoziciyi Ci tvori Zarickogo stali zrazkami v istoriyi izrayilskogo mistectva cherez duzhe visoku yakist adzhe voni buli vazhlivim krokom na shlyahu hudozhnika do abstraktnogo zhivopisu U nih pomitnij vpliv francuzkogo mistectva 1930 h rokiv XX stolittya Voni takozh ye modernistskimi tvorami sho pokazali suchasnu arhitekturu Tel Aviva Riven skladnosti ta glibina praktiki ye aspektami virazhennya vnutrishnogo svitu hudozhnika Ci kartini stanovlyat veliku cinnist z tochki zoru interesu do izrayilskogo akvarelnogo zhivopisu tih rokiv zokrema i z finansovo byudzhetnih prichin i osoblivo tomu sho ce seredovishe daye mozhlivist pokazati prozorist i zabezpechuye svitlovi efekti Pinkas Abramovich Yehiel Kriza Ar ye Aroh i Shimshon Holcman u ti roki buli uchnyami Zarickogo Krim nih vin spraviv velikij vpliv na tvorchist bagatoh inshih hudozhnikiv GalereyaCfat 1924Papir akvarel 63 3 h 62 1 sm Kolekciya Muzeyu Izrayilyu Parizh 1954Polotno oliya 114 h 146 sm Kolekciya Muzeyu Izrayilyu Bez nazvi 1964Polotno oliya 130 h 130 sm Kolekciya Muzeyu Izrayilyu Kartina 1964Polotno oliya 136 h 270 sm Kolekciya Muzeyu Izrayilyu Hudozhnik i model 1949Kolekciya Muzeyu Izrayilyu B74 0036Nagorodi1942 Premiya Dizengofa 1959 Premiya Izrayilyu 1968 Premiya Sandberga Muzej Izrayilyu 1982 Pochesnij gromadyanin Tel Aviva YaffoPrimitkiArtists Artworks d Track Q84575091 Blumen https www fine arts museum be nl de collectie artist zaritsky joseph 1 דורקם ראו יואל דורקם אוקראינה ירושלים תל אביב צובא משא 4 בפברואר1972 גילה בלס אפקים חדשים תל אביב פפירוס בית ההוצאה אגודת הסטודנטים אוניברסיטת תל אביב רשפים תש מ 1980 להלן בלס אפקים חדשים עמ 126 עומר לעומתה מתארך את סיום שירותו הצבאי של זריצקי לשנת 1919 ראו מרדכי עומר זריצקי תל אביב מוזיאון תל אביב 1984 דורקם ידיעות 1957 עומר זריצקי תל אביב מוזיאון תל אביב מרדכי 1984 עמ 17 תקוה וינשטוק לא קל לחיות עם צייר מעריב 27 בדצמבר 1957 עמ 10 מ זמיר הארץ 6 ביוני 1924 6 א לנדמן דואר היום 14 באפריל 1930 אורי צבי גרינברג טיוטת מאמר על תערוכת זריצקי בבית הנכות הלאומי בצלאל סטודיו מס 56 ספטמבר 1994 עמ 6 מרדכי עומר זריצקי תל אביב מוזיאון תל אביב 1984 עמ 54 55 68 70 יונה פישר מחווה לזריצקי מוזיאון ישראל 1981 ללא מספרי עמודים טונאליות כלומר איננו מתייחס למציאות באופן ישיר התייחסות לאור ולהשפעתו על האובייקטים איננה מימטית מרדכי עומר זריצקי הגלריה האוניברסיטאית תל אביב 1984 12 בלס אפקים חדשים גדעון עפרת הדיאלקטיקות של שנות ה 50 הגמוניה וריבוי בתוך גליה בר אור וגדעון עפרת העשור הראשון הגמוניה וריבוי עין חרוד המשכן לאמנות 2008 עמ 19 בלס אפקים חדשים עמ 48 מצוטט אצל שרה בריטברג סמל הר האין סטודיו גיליון מס 90 פברואר 1998 עמ 20 בנימין תמוז הארץ 21 באוקטובר 1949 מצוטט בתוך בלס אפקים חדשים עמ 35 מרדכי עומר זריצקי תל אביב מוזיאון תל אביב 1984 עמ 84 17 ישעיהו יריב עורך אקוורלים זריצקי תל אביב גלריה גורדון 1992 עמ בלס אפקים חדשים עמ 45 מרדכי עומר זריצקי גבעתיים מסדה 1987 עמ 162 בלס אפקים חדשים עמ 54 ראו מכתב למשפחת הצייר קיוה נען סטודיו מס 56 ספטמבר 1994 עמ 7 8 לתיאור וביקורות על התצוגה ראו בלס אפקים חדשים עמ 76 80 גדעון עפרת תערוכת העשור בתוך גליה בר אור וגדעון עפרת העשור הראשון הגמוניה וריבוי עין חרוד המשכן לאמנות 2008 עמ הארץ 6 במאי 1958 למרחב משא 19 בספטמבר 1958 מרדכי עומר זריצקי תל אביב מוזיאון תל אביב לאמנות 1984 עמ114 דבר 19 בינואר 1968 ראו להיטון עולם הקולנוע 7 ביוני 1979 נתן גרוס דיוקנאו של אמן על המשמר 11 בינואר 1982 הישראלית חדשות 1 בדצמבר 1985 רן שחורי זריצקי מושג פברואר 1976 גדעון עפרת אופקים חדשים על חטאי בהקשר מקומי תל אביב הקיבוץ המאוחד 2003Literatura2005 גדעון עפרת יוסף זריצקי ואחיו ביקורי אמנות 1992 ישעיהו יריב עורך אקוורלים זריצקי תל אביב גלריה גורדון 2000 ישעיהו יריב עורך בארץ האור הוא כהה יוסף זריצקי תל אביב גלריה גורדון 1987 מרדכי עומר זריצקי גבעתיים מסדה 1981 יונה פישר מחווה לזריצקי ירושלים מוזיאון ישראלPosilannyaBiografiya Iosifa Zarickogo Arhivovano berezen 4 2016 na sajti Wayback Machine na sajte tez rus net יוסף זריצקי Arhivovano berezen 5 2016 na sajti Wayback Machine באוספי מוזיאון ישראל מרכז מידע לאמנות ישראלית מספר 280235 יוסף זריצקי באתר ארופיאנה באתר גלריה גורדון ישראל מנור דליה יוסף זריצקי ורפי לביא אמנים כמנהיגים manor אביב 2009 עמ 33 66 גדעון עפרת ישראל אלירז פוגש את יוסף זריצקי Arhivovano berezen 8 2016 na sajti Wayback Machine באתר המחסן של גדעון עפרת