Земун (серб. Земун, Zemun, нім. Semlin, угор. Zimony) — колишнє місто в Сербії, нині район Белграда, розташований на правому березі Дунаю і лівому березі Сави, центр громади Земун. Його населення — 153 тисячі жителів.
Земун
Координати 44°51′ пн. ш. 20°24′ сх. д. / 44.850° пн. ш. 20.400° сх. д.Координати: 44°51′ пн. ш. 20°24′ сх. д. / 44.850° пн. ш. 20.400° сх. д.
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDBKaGMzTmhjbWxrWDNKbGJHbGxabDltY205dFgxcGxiWFZ1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxQ1lYTnpZWEpwWkY5eVpXeHBaV1pmWm5KdmJWOWFaVzExYmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
У часи стародавнього Риму на місці сучасного Земуна знаходилося поселення Таврун (Taurunum), яке зникло в епоху Великого переселення народів. Перші письмові згадки про Земун, назва якого походить від слов'янського слова земля, датуються XII століттям. У 1127 році Белград і Браничево були завойовані угорським королем Стефаном II, який організував похід на Візантію. Під час повернення він зруйнував Белград, камені якого були використані при зведенні стін Земуна.
За часів середньовіччя Земун був окремим містом на південному кордоні угорської держави. Проте розташований на протилежному березі Белград завжди перевершував його по значенню. Подібний розподіл ролей зберігався і в складі Османської імперії з 1541 до 1718 року. У наступній епосі Земун був прикордонним і митним містом Австро-Угорщини, перебуваючи на кордоні з Османською імперією, пізніше з Сербією. Стратегічне розташування Земуна біля впадіння в Саву та Дунай робило його епіцентром тривалих прикордонних воєн між Габсбурзькою та Османською імперіями.
Після Пожаревацького миру (1718), і потім (1739), Османська імперія була витіснена з південно-східного Срема, а Земун опинився на кордоні двох імперій — Габсбурзької монархії та Османської імперії. Після неодноразових змін було встановлено військово-цивільне управління, причому Земун у складі Габсбурзької монархії і її військового кордону став вільним військовим коммунітетом.
Завдяки закінченню воєн розпочався прискорений розвиток економіки та громадянського суспільства, купецтва і ремісничої верстви. Розвиток прикордонного міста проявлялося у збільшенні чисельності населення, будівництві громадських і приватних будівель і розширення території населеного пункту, у яких жили серби, німці, євреї, греки, арумуни та інші народи.
Белградський договір 1739 року остаточно зафіксував кордон, у 1746 р.
У 1754 році населення Земуна включало 1900 православних християн, 600 католиків, 76 євреїв та близько 100 ромів. У 1777 році населення Земуна налічувало 1130 будинків з 6 800 жителями, половина з яких були етнічними сербами, а іншу половину населення складали католики, євреї, вірмени та мусульмани. Серед католицького населення найбільшу етнічну групу складали німці. З цього періоду походить посилене заселення німців та угорців у Земуні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTDFCaGJtOXlZVzFoWDNwbGJYVnVZVjh4T1habGF5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVR0Z1YjNKaGJXRmZlbVZ0ZFc1aFh6RTVkbVZyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Після розпаду Австро-Угорщини Земун нетривалий час входив до жупанії Срем королівства Королівства Хорватія і Славонія, перш ніж в 1918 році увійшов до складу Королівства Югославія, що називалося до 1929 року Королівством сербів, хорватів і словенців.
З 1934 року Земун став частиною Белграда, однак знову був окремим містом з 1941 по 1944 рік у складі фашистської Незалежної держави Хорватія. Після війни Земун знову став районом югославської столиці.
Міжнародну популярність здобув названий на честь цього району земунський злочинний клан, який у березні 2003 року організував вбивство сербського прем'єра Зорана Джинджича. У тому ж році від Земун був відділений район Сурчин.
Спорт
Земун є рідним містом футбольного клубу «Земун», який грає у другій сербській лізі.
Знамениті особистості
- Димитрій Давидович, сербський політик, дипломат, письменник, журналіст і публіцист.
- Стефан IV, король Угорщини, який став після інтронізації візантійським губернатором фортеці.
- Матея Кежман, футболіст
- Александар Коларов, футболіст
- Михайло Максимович (1760—1819) — сербський письменник і перекладач, народився у Земуні.
- Альберт Надь, сербський футболіст.
- Деян Станкович, сербський футболіст
- Йован Суботіч (1817—1886) — сербський письменник і політик.
- Рахела Ферарі — актриса театру і кіно.
Міста-побратими
Див. також
Примітки
- https://ohrid.gov.mk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%98%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8-%D0%B8-%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8-%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8/#1550493792826-104f2237-49593bde-e13530e7-072b
- Ana Vuković (8 November 2018). Tragom Skordiska u našem gradu [Trails of the Scordisci in our city]. Politika (Serbian) . с. 15.
- Biographia classica: the lives and characters of the Greek and Roman classics, by .
- Rudolf Horvat (1924). Ban Ivan Karlović. Povijest Hrvatske I. (od najstarijeg doba do g. 1657.). OCLC 560148302.
- Vlatko Rukavina (29 травня 2009). . (Croatian) . Архів оригіналу за 28 серпня 2012. Процитовано 24 лютого 2013.
- Grozda Pejčić, ред. (2006). sr: Угоститељско туристичка школа - некад и сад 1938-2006. Draslar Partner. с. 65.
- Miroslav Stefanović (22 April 2018). Мегдани аласа и риба грдосија [Fights between the fishermen and the giant fishes]. Politika-Magazin, No. 1073 (Serbian) . с. 28—29.
Посилання
- Офіційний сайт Земуна [ 8 квітня 2015 у Wayback Machine.] (серб.)
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Земун
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zemun serb Zemun Zemun nim Semlin ugor Zimony kolishnye misto v Serbiyi nini rajon Belgrada roztashovanij na pravomu berezi Dunayu i livomu berezi Savi centr gromadi Zemun Jogo naselennya 153 tisyachi zhiteliv Zemun Prapor Gerb Koordinati 44 51 pn sh 20 24 sh d 44 850 pn sh 20 400 sh d 44 850 20 400 Koordinati 44 51 pn sh 20 24 sh d 44 850 pn sh 20 400 sh d 44 850 20 400 Krayina Serbiya SerbiyaAdminodinicya d Ugorske korolivstvoPlosha 153 56 km Visota centru 82 mNaselennya 161 596 osibMista pobratimi Banya Luka Esh syur Alzett d Bitola Herceg Novij Kran Kerkira Tauer Gemlets Medling Offenbah na Majni 1956 Ohrid 2003 1 Pyuto Damask Tilburg Velletri VeriyaTelefonnij kod 011Poshtovij indeks 11080Avtomobilnij kod BGGeoNames 783920Oficijnij sajt zemun rs ZemunZemun Serbiya Zemun u Vikishovishi Vid na Belgrad iz ZemunaIstoriyaRimskij Sarkofag Relyef znajdenij u Zemuni U chasi starodavnogo Rimu na misci suchasnogo Zemuna znahodilosya poselennya Tavrun Taurunum yake zniklo v epohu Velikogo pereselennya narodiv Pershi pismovi zgadki pro Zemun nazva yakogo pohodit vid slov yanskogo slova zemlya datuyutsya XII stolittyam U 1127 roci Belgrad i Branichevo buli zavojovani ugorskim korolem Stefanom II yakij organizuvav pohid na Vizantiyu Pid chas povernennya vin zrujnuvav Belgrad kameni yakogo buli vikoristani pri zvedenni stin Zemuna Za chasiv serednovichchya Zemun buv okremim mistom na pivdennomu kordoni ugorskoyi derzhavi Prote roztashovanij na protilezhnomu berezi Belgrad zavzhdi perevershuvav jogo po znachennyu Podibnij rozpodil rolej zberigavsya i v skladi Osmanskoyi imperiyi z 1541 do 1718 roku U nastupnij eposi Zemun buv prikordonnim i mitnim mistom Avstro Ugorshini perebuvayuchi na kordoni z Osmanskoyu imperiyeyu piznishe z Serbiyeyu Strategichne roztashuvannya Zemuna bilya vpadinnya v Savu ta Dunaj robilo jogo epicentrom trivalih prikordonnih voyen mizh Gabsburzkoyu ta Osmanskoyu imperiyami Pislya Pozharevackogo miru 1718 i potim 1739 Osmanska imperiya bula vitisnena z pivdenno shidnogo Srema a Zemun opinivsya na kordoni dvoh imperij Gabsburzkoyi monarhiyi ta Osmanskoyi imperiyi Pislya neodnorazovih zmin bulo vstanovleno vijskovo civilne upravlinnya prichomu Zemun u skladi Gabsburzkoyi monarhiyi i yiyi vijskovogo kordonu stav vilnim vijskovim kommunitetom Zavdyaki zakinchennyu voyen rozpochavsya priskorenij rozvitok ekonomiki ta gromadyanskogo suspilstva kupectva i remisnichoyi verstvi Rozvitok prikordonnogo mista proyavlyalosya u zbilshenni chiselnosti naselennya budivnictvi gromadskih i privatnih budivel i rozshirennya teritoriyi naselenogo punktu u yakih zhili serbi nimci yevreyi greki arumuni ta inshi narodi Belgradskij dogovir 1739 roku ostatochno zafiksuvav kordon u 1746 r U 1754 roci naselennya Zemuna vklyuchalo 1900 pravoslavnih hristiyan 600 katolikiv 76 yevreyiv ta blizko 100 romiv U 1777 roci naselennya Zemuna nalichuvalo 1130 budinkiv z 6 800 zhitelyami polovina z yakih buli etnichnimi serbami a inshu polovinu naselennya skladali katoliki yevreyi virmeni ta musulmani Sered katolickogo naselennya najbilshu etnichnu grupu skladali nimci Z cogo periodu pohodit posilene zaselennya nimciv ta ugorciv u Zemuni Panorama Osmanskogo Zemuna 1608 roku Panoramnij vid na Zemun 19 stolittya Pislya rozpadu Avstro Ugorshini Zemun netrivalij chas vhodiv do zhupaniyi Srem korolivstva Korolivstva Horvatiya i Slavoniya persh nizh v 1918 roci uvijshov do skladu Korolivstva Yugoslaviya sho nazivalosya do 1929 roku Korolivstvom serbiv horvativ i slovenciv Z 1934 roku Zemun stav chastinoyu Belgrada odnak znovu buv okremim mistom z 1941 po 1944 rik u skladi fashistskoyi Nezalezhnoyi derzhavi Horvatiya Pislya vijni Zemun znovu stav rajonom yugoslavskoyi stolici Mizhnarodnu populyarnist zdobuv nazvanij na chest cogo rajonu zemunskij zlochinnij klan yakij u berezni 2003 roku organizuvav vbivstvo serbskogo prem yera Zorana Dzhindzhicha U tomu zh roci vid Zemun buv viddilenij rajon Surchin SportZemun ye ridnim mistom futbolnogo klubu Zemun yakij graye u drugij serbskij lizi Znameniti osobistostiDimitrij Davidovich serbskij politik diplomat pismennik zhurnalist i publicist Stefan IV korol Ugorshini yakij stav pislya intronizaciyi vizantijskim gubernatorom forteci Mateya Kezhman futbolist Aleksandar Kolarov futbolist Mihajlo Maksimovich 1760 1819 serbskij pismennik i perekladach narodivsya u Zemuni Albert Nad serbskij futbolist Deyan Stankovich serbskij futbolist Jovan Subotich 1817 1886 serbskij pismennik i politik Rahela Ferari aktrisa teatru i kino Mista pobratimiMedling Avstriya Offenbah Nimechchina Div takozhCerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici Zemun Primitkihttps ohrid gov mk D0 BF D1 80 D0 B8 D1 98 D0 B0 D1 82 D0 B5 D0 BB D1 81 D0 BA D0 B8 D0 B8 D0 B7 D0 B1 D1 80 D0 B0 D1 82 D0 B8 D0 BC D0 B5 D0 BD D0 B8 D0 B3 D1 80 D0 B0 D0 B4 D0 BE D0 B2 D0 B8 1550493792826 104f2237 49593bde e13530e7 072b Ana Vukovic 8 November 2018 Tragom Skordiska u nasem gradu Trails of the Scordisci in our city Politika Serbian s 15 Biographia classica the lives and characters of the Greek and Roman classics by Rudolf Horvat 1924 Ban Ivan Karlovic Povijest Hrvatske I od najstarijeg doba do g 1657 OCLC 560148302 Vlatko Rukavina 29 travnya 2009 Croatian Arhiv originalu za 28 serpnya 2012 Procitovano 24 lyutogo 2013 Grozda Pejcic red 2006 sr Ugostiteљsko turistichka shkola nekad i sad 1938 2006 Draslar Partner s 65 Miroslav Stefanovic 22 April 2018 Megdani alasa i riba grdosiјa Fights between the fishermen and the giant fishes Politika Magazin No 1073 Serbian s 28 29 PosilannyaOficijnij sajt Zemuna 8 kvitnya 2015 u Wayback Machine serb Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Zemun