Закони та звичаї війни (лат. jus in bello, англ. law of war) — сучасний компонент міжнародного права, який регулює умови для початку війни (jus ad bellum) та поведінку воюючих сторін (jus in bello). Закони війни дають визначення таким поняттям як суверенітет та державність, держава та територія, окупація та інші важливі терміни міжнародного права; також положення щодо прав військових, військовополонених та мирного населення, тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9kL2QzL09yaWdpbmFsX0dlbmV2YV9Db252ZW50aW9ucy5qcGcvMzMwcHgtT3JpZ2luYWxfR2VuZXZhX0NvbnZlbnRpb25zLmpwZw==.jpg)
Серед інших питань, сучасні закони війни стосуються оголошень війни, прийняття капітуляції та поводження з військовополоненими; військова необхідність, що пов'язана із такими поняттями як вибірковість та пропорційність; також заборона певних видів зброї, які можуть спричинити надмірні страждання. Закон війни вважається відмінним від інших правових норм — наприклад, внутрішнього законодавства конкретного учасника збройного конфлікту, що може забезпечити додаткові правові обмеження для ведення чи виправдання війни.
Кримінальна відповідальність за порушення цих законів поширюється не тільки на міжнародний (державний) рівень, але і на окремих осіб. Порушення законів та звичаїв війни називається воєнним злочином. Порушення законів війни та скоєння воєнних злочинів розглядаються в Міжнародному кримінальному суді, штаб-квартира якого знаходиться в Нідерландському місті Гаага.
Історія
Спроби контролювати поведінку окремих осіб та націй, що воювали та пом'якшити найгірші наслідки війни мають давню історію. Найбільш ранні відомі випадки зустрічаються в Махабхараті та Торі.
Махабхарата описує прийнятне поведінка на полі битви:
Не слід атакувати колісниці пішими військами; воїни на колісницях повинні атакувати колісниці. Ніякий колісничий не повинен нападати на нещасного пішого воїна, ні лякати його, ні перемагати його… Війна повинна вестися заради завоювання володінь; не можна злитися на ворога, який не намагається його вбити…
Приклад із Второзаконня 20: 19-20 обмежує суму прийнятного побічного і екологічного збитку:
Коли ви довго облягали місто, воювали проти нього, щоб захопити його — ви не повинні знищувати його дерева, використовуючи проти них сокиру. Ви можете їх бити, але ви не повинні скорочувати їх число. Чи є дерева в полі винуватцями всіх подій і нещасть, що сталися з вами? Щоб вони були обложені вами? Їх ви можете знищити і зрубати, тільки щоб ви могли будувати облогові споруди проти міста, воюючого з вами, до тих пір, поки він не впаде…
Ще Второзаконня 20: 10-12 вимагає, щоб ізраїльтяни зробили пропозицію миру стороні, що їм протистоїть, перш ніж осадити їх місто.
Коли ви наближаєтеся до міста, щоб воювати з ним, запропонуйте йому умови миру. І якщо він відгукнеться на вашу пропозицію світом та відкриється вам, то всі люди, хто в ньому будуть примушувати вас до співпраці та служити вам. Але якщо він не укладе з вами світу, воюйте проти нього, то Пустіть його…
Точно так само, Второзаконня 21: 10-14 вимагає,
… щоб жінки-полонянки, які були змушені одружитися з переможцями війни, не могли бути продані як раби …
На початку 7-го століття перший арабський халіф, Абу-Бакр, звернувся до людей і сказав про війну:
Зупиніться люди, щоб я міг дати вам десять правил вашої поведінки на полі битви. Не робіть зради і не відхиляйтеся від вірного шляху. Ви не повинні калічити трупи та не повинні вбивати ні дитини, ні жінки, ні старого. Чи не нашкодите деревам і не спалюйте їх вогнем, особливо кажу вам, про людей, як про плодоносні дерева. Не вбивайте стада ворогів, крім як для їжі. Проходьте повз людей, які присвятили своє життя чернечим службам… залиште мирних людей…
Також в сурі Аль-Бакара 2: 190—193 потребується:
… в бою мусульманам дозволяється тільки завдати у відповідь удар з метою самооборони проти тих, хто вдарить проти них, але, як тільки вороги перестануть атакувати, мусульманам потрібно припинити нападати …
В історії ранньохристиянської церкви багато християнських письменників вважали, що «християни не можуть бути солдатами чи вести війни». У 697 році Святий Адомнан з Іони зібрав королів і католицьких священиків з усієї Ірландії та Шотландії в Биррені, де він показав їм «Закон невинних», який забороняв вбивати жінок і дітей на війні та руйнувати церкви.
Одна з претензій, перерахованих в Американській декларації незалежності 1776 року до короля Британії Георга III полягала в тому, що той «… намагається нацькувати на мешканців нашого порубіжжя немилосердних індіанських дикунів, що їхнє відоме правило війни полягає у нищенні до ноги людей будь-якого віку, статі чи стану».
Сьогодні закони війни підписуються в деклараціях та конвенціях і контролюються міжнародними організаціями.
Сучасність
Сучасне положення Міжнародного права в питанні законів війни бере початок з часу підписання Першої Женевської конвенції деякими з основних європейських держав у 1864 році. Сучасний закон війни складається з трьох основних джерел:
Правотворчі договори (або конвенції) — див. § Міжнародні договори про закони війни, наведені нижче.
Користувальницькі принципи:
- «Не всі закони війни походять із таких договорів або були включені до них, що може посилатися на постійне значення звичаєвого права, як це сформульовано Мартенським застереженням. Таке звичайне міжнародне право встановлюється загальною практикою націй разом з їх визнанням, що така практика вимагається законом.»
Загальні принципи:
- «Деякі основоположні принципи дають основні вказівки. Наприклад, принципи розрізнення, пропорційності та необхідності, які є частиною міжнародного звичайного права, завжди застосовуються до застосування збройної сили.»
- «Позитивне міжнародне гуманітарне право складається з договорів (міжнародних угод), які безпосередньо впливають на закони війни, зобов'язуючи країни, що погоджуються, та досягаючи широкої згоди.»
Протилежні позитивним законам війни є звичаєві закони війни, багато з яких були досліджені на Нюрнберзьких судових процесах і склали так звані Нюрнберзькі принципи:
- «Ці закони визначають як дозвільні права держав, так і заборони на їх поведінку під час поводження з незаконними силами та сторонами, які не підписали їх».
Ціль законів
Часто зазначалося, що створення законів для війни здається абсурдом.
Але на основі прихильності тому, що становило звичайне міжнародне право сторонами, що воювали протягом століть, людство прийшло до висновку, що кодифікація законів війни буде корисна. Серед основних принципів, що лежать в основі законів війни можна відзначити:
- — Війни повинні обмежуватися досягненням політичних цілей, які поклали початок війні (наприклад, територіальний контроль), і не повинні включати непотрібних руйнувань;
- — Війни повинні бути припинені як можна швидше;
- — Люди і майно, які не сприяють військовим зусиллям, повинні бути захищені від непотрібного руйнування та поневірянь.
З цією метою закони війни покликані пом'якшити труднощі війни шляхом:
- — Захист як комбатантів, так і некомбатантів від непотрібних страждань;
- — Захист певних основних прав людини осіб, які потрапили в руки ворога, особливо військовополонених, поранених та хворих, дітей та цивільних осіб;
- — Сприяння відновленню миру.
Примітки
- What is IHL? (PDF). web.archive.org. 30 грудня 2013. Архів (PDF) оригіналу за 30 грудня 2013. Процитовано 11 грудня 2019.
Джерела
- В. С. Семенов. Закони та звичаї війни // Велика українська енциклопедія
- В. С. Семенов. Закони та звичаї війни [Архівовано 9 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 2 : Д — Й. — 744 с. — .
- Гавриленко О.А., Сироїд Т.Л., Фоміна Л.О. Становлення передумов формування законів і звичаїв війни в стародавню епоху: класичні та сучасні підходи до вирішення проблеми // Military offences and war crimes: background, theory and practice : collective monograph. Ed. by V.M. Stratonov. Riga, Latvia : «Baltija Publishing», 2023. P. 164-204.
- jus ad bellum and jus in bello [Архівовано 19 серпня 2019 у Wayback Machine.](англ.) // Міжнародний комітет Червоного Хреста, 29 жовтня 2010
- What are jus ad bellum and jus in bello? [Архівовано 31 березня 2022 у Wayback Machine.](англ.) // Міжнародний комітет Червоного Хреста, 22 січня 2015
Посилання
- С. С. Яценко. Порушення законів та звичаїв війни // Велика українська енциклопедія
- С. С. Яценко. Порушення законів та звичаїв війни [Архівовано 7 квітня 2017 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zakoni ta zvichayi vijni lat jus in bello angl law of war suchasnij komponent mizhnarodnogo prava yakij regulyuye umovi dlya pochatku vijni jus ad bellum ta povedinku voyuyuchih storin jus in bello Zakoni vijni dayut viznachennya takim ponyattyam yak suverenitet ta derzhavnist derzhava ta teritoriya okupaciya ta inshi vazhlivi termini mizhnarodnogo prava takozh polozhennya shodo prav vijskovih vijskovopolonenih ta mirnogo naselennya tosho Persha Zhenevska konvenciya sho stosuyetsya hvorih ta poranenih chleniv zbrojnih sil bula pidpisana v 1864 roci Sered inshih pitan suchasni zakoni vijni stosuyutsya ogoloshen vijni prijnyattya kapitulyaciyi ta povodzhennya z vijskovopolonenimi vijskova neobhidnist sho pov yazana iz takimi ponyattyami yak vibirkovist ta proporcijnist takozh zaborona pevnih vidiv zbroyi yaki mozhut sprichiniti nadmirni strazhdannya 1 Zakon vijni vvazhayetsya vidminnim vid inshih pravovih norm napriklad vnutrishnogo zakonodavstva konkretnogo uchasnika zbrojnogo konfliktu sho mozhe zabezpechiti dodatkovi pravovi obmezhennya dlya vedennya chi vipravdannya vijni Kriminalna vidpovidalnist za porushennya cih zakoniv poshiryuyetsya ne tilki na mizhnarodnij derzhavnij riven ale i na okremih osib Porushennya zakoniv ta zvichayiv vijni nazivayetsya voyennim zlochinom Porushennya zakoniv vijni ta skoyennya voyennih zlochiniv rozglyadayutsya v Mizhnarodnomu kriminalnomu sudi shtab kvartira yakogo znahoditsya v Niderlandskomu misti Gaaga Zmist 1 Istoriya 2 Suchasnist 3 Cil zakoniv 4 Primitki 5 Dzherela 6 PosilannyaIstoriyared Sprobi kontrolyuvati povedinku okremih osib ta nacij sho voyuvali ta pom yakshiti najgirshi naslidki vijni mayut davnyu istoriyu Najbilsh ranni vidomi vipadki zustrichayutsya v Mahabharati ta Tori Mahabharata opisuye prijnyatne povedinka na poli bitvi Ne slid atakuvati kolisnici pishimi vijskami voyini na kolisnicyah povinni atakuvati kolisnici Niyakij kolisnichij ne povinen napadati na neshasnogo pishogo voyina ni lyakati jogo ni peremagati jogo Vijna povinna vestisya zaradi zavoyuvannya volodin ne mozhna zlitisya na voroga yakij ne namagayetsya jogo vbiti Priklad iz Vtorozakonnya 20 19 20 obmezhuye sumu prijnyatnogo pobichnogo i ekologichnogo zbitku Koli vi dovgo oblyagali misto voyuvali proti nogo shob zahopiti jogo vi ne povinni znishuvati jogo dereva vikoristovuyuchi proti nih sokiru Vi mozhete yih biti ale vi ne povinni skorochuvati yih chislo Chi ye dereva v poli vinuvatcyami vsih podij i neshast sho stalisya z vami Shob voni buli oblozheni vami Yih vi mozhete znishiti i zrubati tilki shob vi mogli buduvati oblogovi sporudi proti mista voyuyuchogo z vami do tih pir poki vin ne vpade She Vtorozakonnya 20 10 12 vimagaye shob izrayiltyani zrobili propoziciyu miru storoni sho yim protistoyit persh nizh osaditi yih misto Koli vi nablizhayetesya do mista shob voyuvati z nim zaproponujte jomu umovi miru I yaksho vin vidguknetsya na vashu propoziciyu svitom ta vidkriyetsya vam to vsi lyudi hto v nomu budut primushuvati vas do spivpraci ta sluzhiti vam Ale yaksho vin ne uklade z vami svitu voyujte proti nogo to Pustit jogo Tochno tak samo Vtorozakonnya 21 10 14 vimagaye shob zhinki polonyanki yaki buli zmusheni odruzhitisya z peremozhcyami vijni ne mogli buti prodani yak rabi Na pochatku 7 go stolittya pershij arabskij halif Abu Bakr zvernuvsya do lyudej i skazav pro vijnu Zupinitsya lyudi shob ya mig dati vam desyat pravil vashoyi povedinki na poli bitvi Ne robit zradi i ne vidhilyajtesya vid virnogo shlyahu Vi ne povinni kalichiti trupi ta ne povinni vbivati ni ditini ni zhinki ni starogo Chi ne nashkodite derevam i ne spalyujte yih vognem osoblivo kazhu vam pro lyudej yak pro plodonosni dereva Ne vbivajte stada vorogiv krim yak dlya yizhi Prohodte povz lyudej yaki prisvyatili svoye zhittya chernechim sluzhbam zalishte mirnih lyudej Takozh v suri Al Bakara 2 190 193 potrebuyetsya v boyu musulmanam dozvolyayetsya tilki zavdati u vidpovid udar z metoyu samooboroni proti tih hto vdarit proti nih ale yak tilki vorogi perestanut atakuvati musulmanam potribno pripiniti napadati V istoriyi rannohristiyanskoyi cerkvi bagato hristiyanskih pismennikiv vvazhali sho hristiyani ne mozhut buti soldatami chi vesti vijni U 697 roci Svyatij Adomnan z Ioni zibrav koroliv i katolickih svyashenikiv z usiyeyi Irlandiyi ta Shotlandiyi v Birreni de vin pokazav yim Zakon nevinnih yakij zaboronyav vbivati zhinok i ditej na vijni ta rujnuvati cerkvi Odna z pretenzij pererahovanih v Amerikanskij deklaraciyi nezalezhnosti 1776 roku do korolya Britaniyi Georga III polyagala v tomu sho toj namagayetsya nackuvati na meshkanciv nashogo porubizhzhya nemiloserdnih indianskih dikuniv sho yihnye vidome pravilo vijni polyagaye u nishenni do nogi lyudej bud yakogo viku stati chi stanu Sogodni zakoni vijni pidpisuyutsya v deklaraciyah ta konvenciyah i kontrolyuyutsya mizhnarodnimi organizaciyami Suchasnistred Suchasne polozhennya Mizhnarodnogo prava v pitanni zakoniv vijni bere pochatok z chasu pidpisannya Pershoyi Zhenevskoyi konvenciyi deyakimi z osnovnih yevropejskih derzhav u 1864 roci Suchasnij zakon vijni skladayetsya z troh osnovnih dzherel 1 Pravotvorchi dogovori abo konvenciyi div Mizhnarodni dogovori pro zakoni vijni navedeni nizhche Koristuvalnicki principi Ne vsi zakoni vijni pohodyat iz takih dogovoriv abo buli vklyucheni do nih sho mozhe posilatisya na postijne znachennya zvichayevogo prava yak ce sformulovano Martenskim zasterezhennyam Take zvichajne mizhnarodne pravo vstanovlyuyetsya zagalnoyu praktikoyu nacij razom z yih viznannyam sho taka praktika vimagayetsya zakonom Zagalni principi Deyaki osnovopolozhni principi dayut osnovni vkazivki Napriklad principi rozriznennya proporcijnosti ta neobhidnosti yaki ye chastinoyu mizhnarodnogo zvichajnogo prava zavzhdi zastosovuyutsya do zastosuvannya zbrojnoyi sili Pozitivne mizhnarodne gumanitarne pravo skladayetsya z dogovoriv mizhnarodnih ugod yaki bezposeredno vplivayut na zakoni vijni zobov yazuyuchi krayini sho pogodzhuyutsya ta dosyagayuchi shirokoyi zgodi Protilezhni pozitivnim zakonam vijni ye zvichayevi zakoni vijni bagato z yakih buli doslidzheni na Nyurnberzkih sudovih procesah i sklali tak zvani Nyurnberzki principi Ci zakoni viznachayut yak dozvilni prava derzhav tak i zaboroni na yih povedinku pid chas povodzhennya z nezakonnimi silami ta storonami yaki ne pidpisali yih Cil zakonivred Chasto zaznachalosya sho stvorennya zakoniv dlya vijni zdayetsya absurdom Ale na osnovi prihilnosti tomu sho stanovilo zvichajne mizhnarodne pravo storonami sho voyuvali protyagom stolit lyudstvo prijshlo do visnovku sho kodifikaciya zakoniv vijni bude korisna Sered osnovnih principiv sho lezhat v osnovi zakoniv vijni mozhna vidznachiti Vijni povinni obmezhuvatisya dosyagnennyam politichnih cilej yaki poklali pochatok vijni napriklad teritorialnij kontrol i ne povinni vklyuchati nepotribnih rujnuvan Vijni povinni buti pripineni yak mozhna shvidshe Lyudi i majno yaki ne spriyayut vijskovim zusillyam povinni buti zahisheni vid nepotribnogo rujnuvannya ta poneviryan Z ciyeyu metoyu zakoni vijni poklikani pom yakshiti trudnoshi vijni shlyahom Zahist yak kombatantiv tak i nekombatantiv vid nepotribnih strazhdan Zahist pevnih osnovnih prav lyudini osib yaki potrapili v ruki voroga osoblivo vijskovopolonenih poranenih ta hvorih ditej ta civilnih osib Spriyannya vidnovlennyu miru Primitkired a b What is IHL PDF web archive org 30 grudnya 2013 Arhiv PDF originalu za 30 grudnya 2013 Procitovano 11 grudnya 2019 Dzherelared V S Semenov Zakoni ta zvichayi vijni Velika ukrayinska enciklopediya V S Semenov Zakoni ta zvichayi vijni Arhivovano 9 serpnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 T 2 D J 744 s ISBN 966 7492 00 8 Gavrilenko O A Siroyid T L Fomina L O Stanovlennya peredumov formuvannya zakoniv i zvichayiv vijni v starodavnyu epohu klasichni ta suchasni pidhodi do virishennya problemi Military offences and war crimes background theory and practice collective monograph Ed by V M Stratonov Riga Latvia Baltija Publishing 2023 P 164 204 jus ad bellum and jus in bello Arhivovano 19 serpnya 2019 u Wayback Machine angl Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta 29 zhovtnya 2010 What are jus ad bellum and jus in bello Arhivovano 31 bereznya 2022 u Wayback Machine angl Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta 22 sichnya 2015Posilannyared S S Yacenko Porushennya zakoniv ta zvichayiv vijni Velika ukrayinska enciklopediya S S Yacenko Porushennya zakoniv ta zvichayiv vijni Arhivovano 7 kvitnya 2017 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4 Otrimano z https uk wikipedia org w index php title Zakoni ta zvichayi vijni amp oldid 39493743