«Загальні СС» (Альгемайне СС) (нім. Allgemeine SS — «загальні СС») — більша складова частина СС, так звані загальні СС, що формувалися на постійній або тимчасовій основі, стройові або резервні з'єднання, частини та підрозділи.
Загальні СС (Альгемайне СС) нім. Allgemeine SS | |
---|---|
![]() Емблема СС | |
На службі | вересень 1934–1945 |
Країна | ![]() |
Вид | ![]() |
Оборонець | Генріх Гіммлер |
Війни/битви | Друга світова війна |
Місцеві підрозділи СС почали формуватися у 1925. Восені 1934 вони стали самостійною від СА ланкою в структурі НСДАП.
6 січня 1929 рейхсфюрером СС став оберфюрер СС Генріх Гиммлер. Нижнім осередком СС було відділення з 8 чоловік — шар (командир — шарфюрер), три відділення складали загін — труп (командир — труппфюрер), три загони — штурм (командир унтерштурмфюрер або оберштурмфюрер), три штурмі складали штурмбанн на чолі з штурмбанфюрером або оберштурмбанфюрером, три або чотири штурмбанни складали штандарт на чолі з штандартенфюрером, декілька штандартів складали абшніт, декілька абшнітів утворювали групи (дивізію) на чолі з групенфюрером. Усі ці фюрери пізніше стали званнями у системі СС.
Уся територія Німеччини була поділена на області (обер-абшніти) СС, які складали основу територіальної організації Загальних-СС. Спершу існували п'ять обер-абшнітів, утворених 1932 року на основі наявних раніше груп СС. У 1942 році на території Німеччини їх кількість вже виросла до 17, територія кожного з них збігалася з територією відповідного військового округу. Крім того, на окупованих територіях було утворено ще шість обер-абшнітів СС. Керівники обер-абшнітів мали звання обергруппенфюрер, группенфюрер чи бригадефюрер СС. Зазвичай фюрер обер-абшніта був представником СС при штабі місцевого військового округа, а також був вищім керівником СС та поліції у цьому регіоні.
Кожен обер-абшніт, поділявся на три райони (абшніта), які позначалися римськими цифрами. Командиром (фюрером) абшніту був офіцер, що мав звання оберфюрера чи штандартенфюрера СС. У 1942 році було 42 абшніта. Деякі великі міста були поділені на два абшніта.
Організаційна структура нижче абшнітів, була побудована не на територіальному принципі, а на принципі військових підрозділів. Зазвичай до складу абшніту входило три піхотних штандарти СС, які були аналогом піхотних полків. Перші штандарти з’явилися приблизно у 1929 році, задовго до виникнення територіального поділу Загальних-СС.
Обер-абшніти та абшніти (на 9.11.1944)
- Обер-абшніт «Альпи» («Alpenland») – Зальцбург;
- Обер-абшніт «Балтика» («Ostsee») – Штеттін;
- Обер-абшніт «Богемія і Моравія» («Bühmen-Mähren») – Прага, (з 1944 року);
- XXXVII абшніт – Райхенберг
- XXXVIII абшніт – Карлсбад
- XXXIX абшніт – Брно
- Обер-абшніт «Варта» («Warthe») – Познань;
- XXXXII абшніт – Гнезно
- XXXXIII абшніт – Літцманштадті
- Обер-абшніт «Захід» («West») – Дюссельдорф;
- Обер-абшніт «Вестмарк» («Westmark») – Саарбрюкен, Нойштадт, Мец, з вересня 1943 Вісбаден. 11 вересня 1943 року поєднаний з обер-абшнітом «Рейн» у єдиний обер-абшніт «Рейн-Вестмарк»;
- XI абшніт – Кобленц
- XXX абшніт – Франкфурт-на-Майні
- XXXIV абшніт – Саарбрюккен
- Обер-абшніт «Вісла» («Weichsel») – Данциг;
- Обер-абшніт «Дунай» («Donau») – Відень;
- Обер-абшніт «Ельба» («Elbe») – Дрезден;
- ІІ абшніт – Дрезден
- XVIII абшніт – Галле (Заале)
- Обер-абшніт «Майн» («Main») – Нюрнберг;
- Обер-абшніт «Остланд» («Ostland») – Рига;
- Обер-абшніт «Північ» («Nord») – Осло;
- Обер-абшніт «Північне море» («Nordsee») – Гамбург;
- XIV абшніт – Ольденбург
- XV абшніт – Гамбург-Альтона
- XX абшніт – Кіль
- Обер-абшніт «Південь» («Süd») – Мюнхен;
- Обер-абшніт «Південний схід» («Südost») – Бреслау;
- Обер-абшніт «Північний схід» («Nordost») – Кенігсберг;
- VII абшніт – Кенігсберг
- XXII абшніт – Алленштейн
- XXXXIV абшніт – Гумбіннен
- Обер-абшніт «Північний захід» («Nordwest») – Гаага;
- Обер-абшніт «Південний захід» («Südwest») – Штутгарт;
- Обер-абшніт «Рейн» («Rhein») – Кобленц, Арольсен, з січня 1937 Вісбаден. 11 вересня 1943 року поєднаний з обер-абшнітом «Вестмарк» у єдиний обер-абшніт «Рейн-Вестмарк»;
- Обер-абшніт «Рейн-Вестмарк» («Rhein-Westmark») – Вісбаден;
- Обер-абшніт «Схід» («Ost») – Краків;
- Обер-абшніт «Україна» («Ukraine») – Київ;
- Обер-абшніт «Фульда-Верра» («Fulda-Werra») – Арользен;
- XXVII абшніт – Веймар
- Обер-абшніт «Центр» («Mitte») – Брауншвейг;
- IV абшніт – Брауншвейг
- XVI абшніт – Дессау
- Обер-абшніт «Шпрее» («Spree») – Берлін
- III абшніт – Берлін
- XXIII абшніт – Берлін
- XII абшніт – Франкфурт-на-Одері
Див. також
Посилання
- Allgemeine SS (Альгемайне СС)[недоступне посилання з липня 2019] (рос.)
Джерела та література
- Митчем С., Мюллер Дж. Командиры «Третьего Рейха»/Перевод с англ. Т.Н. Замиловой, А.В. Бушуева, А.Н. Фельдшерова; Под ред. Г.Ю. Пернавского; Художн. А.А. Шуплецов. — Смоленск : Русич, 1997. — 480 с. — (Тирания) — 5000 прим. — .(рос.)
- Уиндроу М. Охранные отряды НСДАП. Войска СС/Перевод с англ. А.В. Красулиной; Художн. Дж. Барн. — М. : ООО «Издательство Астрель», 2004. — 63 с. — (Военно-историческая серия «Солдатъ») — 5000 прим. — .(рос.)
- Ламсден Р. Охранные отряды НСДАП. Общие СС/Перевод с англ. А.В. Красулиной; Художн. П. Хэннон. — М. : ООО «Издательство Астрель», 2003. — 62 с. — (Военно-историческая серия «Солдатъ») — 5000 прим. — .(рос.)
- Уильямсон Г. СС-инструмент террора/Перевод с англ. — Смоленск : Русич, 2003. — 416 с. — (Мир в войнах) — 3000 прим. — .(рос.)
- Теодор Гладков. Ордена и медали войск СС. С комментариями Теодора Гладкова. — М. : ЗАО Центрополиграф, 2003. — 144 с. — 10 000 прим. — .(рос.)
- Robin Lumsden: The Allgemeine-SS, Vol. 266 () (англ.)
![]() | Це незавершена стаття з історії Третього Рейху. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zagalni SS Algemajne SS nim Allgemeine SS zagalni SS bilsha skladova chastina SS tak zvani zagalni SS sho formuvalisya na postijnij abo timchasovij osnovi strojovi abo rezervni z yednannya chastini ta pidrozdili Zagalni SS Algemajne SS nim Allgemeine SSEmblema SSNa sluzhbi veresen 1934 1945Krayina Tretij RejhVid SSOboronec Genrih GimmlerVijni bitvi Druga svitova vijna Miscevi pidrozdili SS pochali formuvatisya u 1925 Voseni 1934 voni stali samostijnoyu vid SA lankoyu v strukturi NSDAP 6 sichnya 1929 rejhsfyurerom SS stav oberfyurer SS Genrih Gimmler Nizhnim oseredkom SS bulo viddilennya z 8 cholovik shar komandir sharfyurer tri viddilennya skladali zagin trup komandir truppfyurer tri zagoni shturm komandir untershturmfyurer abo obershturmfyurer tri shturmi skladali shturmbann na choli z shturmbanfyurerom abo obershturmbanfyurerom tri abo chotiri shturmbanni skladali shtandart na choli z shtandartenfyurerom dekilka shtandartiv skladali abshnit dekilka abshnitiv utvoryuvali grupi diviziyu na choli z grupenfyurerom Usi ci fyureri piznishe stali zvannyami u sistemi SS Usya teritoriya Nimechchini bula podilena na oblasti ober abshniti SS yaki skladali osnovu teritorialnoyi organizaciyi Zagalnih SS Spershu isnuvali p yat ober abshnitiv utvorenih 1932 roku na osnovi nayavnih ranishe grup SS U 1942 roci na teritoriyi Nimechchini yih kilkist vzhe virosla do 17 teritoriya kozhnogo z nih zbigalasya z teritoriyeyu vidpovidnogo vijskovogo okrugu Krim togo na okupovanih teritoriyah bulo utvoreno she shist ober abshnitiv SS Kerivniki ober abshnitiv mali zvannya obergruppenfyurer gruppenfyurer chi brigadefyurer SS Zazvichaj fyurer ober abshnita buv predstavnikom SS pri shtabi miscevogo vijskovogo okruga a takozh buv vishim kerivnikom SS ta policiyi u comu regioni Kozhen ober abshnit podilyavsya na tri rajoni abshnita yaki poznachalisya rimskimi ciframi Komandirom fyurerom abshnitu buv oficer sho mav zvannya oberfyurera chi shtandartenfyurera SS U 1942 roci bulo 42 abshnita Deyaki veliki mista buli podileni na dva abshnita Organizacijna struktura nizhche abshnitiv bula pobudovana ne na teritorialnomu principi a na principi vijskovih pidrozdiliv Zazvichaj do skladu abshnitu vhodilo tri pihotnih shtandarti SS yaki buli analogom pihotnih polkiv Pershi shtandarti z yavilisya priblizno u 1929 roci zadovgo do viniknennya teritorialnogo podilu Zagalnih SS Ober abshniti ta abshniti na 9 11 1944 Ober abshnit Alpi Alpenland Zalcburg XXV abshnit Grac XXXVI abshnit Zalcburg Ober abshnit Baltika Ostsee Shtettin XIII abshnit Shtettin XXXIII abshnit Shverin Ober abshnit Bogemiya i Moraviya Buhmen Mahren Praga z 1944 roku XXXVII abshnit Rajhenberg XXXVIII abshnit Karlsbad XXXIX abshnit Brno Ober abshnit Varta Warthe Poznan XXXXII abshnit Gnezno XXXXIII abshnit Litcmanshtadti Ober abshnit Zahid West Dyusseldorf V abshnit Dujsburg XVII abshnit Myunster XXV abshnit Dortmund Ober abshnit Vestmark Westmark Saarbryuken Nojshtadt Mec z veresnya 1943 Visbaden 11 veresnya 1943 roku poyednanij z ober abshnitom Rejn u yedinij ober abshnit Rejn Vestmark XI abshnit Koblenc XXX abshnit Frankfurt na Majni XXXIV abshnit Saarbryukken Ober abshnit Visla Weichsel Dancig XXVI abshnit Sopot XXXX abshnit Bromberg XXXXI abshnit Torun Ober abshnit Dunaj Donau Viden VIII abshnit Linc XXXI abshnit Viden Ober abshnit Elba Elbe Drezden II abshnit Drezden XVIII abshnit Galle Zaale Ober abshnit Majn Main Nyurnberg IX abshnit Vyurcburg XXVIII abshnit Bajrojt Ober abshnit Ostland Ostland Riga Ober abshnit Pivnich Nord Oslo Ober abshnit Pivnichne more Nordsee Gamburg XIV abshnit Oldenburg XV abshnit Gamburg Altona XX abshnit Kil Ober abshnit Pivden Sud Myunhen I abshnit Myunhen XXXII abshnit Augsburg Ober abshnit Pivdennij shid Sudost Breslau VI abshnit Breslau XXI abshnit Hirshberg XXIV abshnit Opole Ober abshnit Pivnichnij shid Nordost Kenigsberg VII abshnit Kenigsberg XXII abshnit Allenshtejn XXXXIV abshnit Gumbinnen Ober abshnit Pivnichnij zahid Nordwest Gaaga H abshnit Shtutgart XIX abshnit Karlsrue XXIX abshnit Konstanc XXXXV abshnit Strasburg Ober abshnit Pivdennij zahid Sudwest Shtutgart Ober abshnit Rejn Rhein Koblenc Arolsen z sichnya 1937 Visbaden 11 veresnya 1943 roku poyednanij z ober abshnitom Vestmark u yedinij ober abshnit Rejn Vestmark Ober abshnit Rejn Vestmark Rhein Westmark Visbaden Ober abshnit Shid Ost Krakiv Ober abshnit Ukrayina Ukraine Kiyiv Ober abshnit Fulda Verra Fulda Werra Arolzen XXVII abshnit Vejmar Ober abshnit Centr Mitte Braunshvejg IV abshnit Braunshvejg XVI abshnit Dessau Ober abshnit Shpree Spree Berlin III abshnit Berlin XXIII abshnit Berlin XII abshnit Frankfurt na OderiDiv takozhOrdnungspolizei SS Verfugungstruppe SS TotenkopfverbandePosilannyaAllgemeine SS Algemajne SS nedostupne posilannya z lipnya 2019 ros Dzherela ta literaturaMitchem S Myuller Dzh Komandiry Tretego Rejha Perevod s angl T N Zamilovoj A V Bushueva A N Feldsherova Pod red G Yu Pernavskogo Hudozhn A A Shuplecov Smolensk Rusich 1997 480 s Tiraniya 5000 prim ISBN 5 88590 778 1 ros Uindrou M Ohrannye otryady NSDAP Vojska SS Perevod s angl A V Krasulinoj Hudozhn Dzh Barn M OOO Izdatelstvo Astrel 2004 63 s Voenno istoricheskaya seriya Soldat 5000 prim ISBN 5 271 08057 9 ros Lamsden R Ohrannye otryady NSDAP Obshie SS Perevod s angl A V Krasulinoj Hudozhn P Hennon M OOO Izdatelstvo Astrel 2003 62 s Voenno istoricheskaya seriya Soldat 5000 prim ISBN 5 271 07617 2 ros Uilyamson G SS instrument terrora Perevod s angl Smolensk Rusich 2003 416 s Mir v vojnah 3000 prim ISBN 5 8138 0439 0 ros Teodor Gladkov Ordena i medali vojsk SS S kommentariyami Teodora Gladkova M ZAO Centropoligraf 2003 144 s 10 000 prim ISBN 5 9524 0641 6 ros Robin Lumsden The Allgemeine SS Vol 266 ISBN 1 85532 358 3 angl Ce nezavershena stattya z istoriyi Tretogo Rejhu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi