«Ді́ти капіта́на Гра́нта», в деяких перекладах «Ді́ти капіта́на Ґра́нта» (фр. Les Enfants du Capitaine Grant) — пригодницький роман французького письменника Жуля Верна, виданий в 1867 році. Оповідає про подорожі експедиції, що розшукує зниклого капітана Гранта, спираючись на залишене ним послання. Роман «Діти капітана Гранта» став першою книгою трилогії Жуля Верна, до якої входять також його пізніші романи «Двадцять тисяч льє під водою» та «Таємничий острів», поєднані спільними персонажами.
«Діти капітана Гранта» | ||||
---|---|---|---|---|
Les Enfants du Capitaine Grant | ||||
![]() | ||||
Жанр | пригодницький роман | |||
Форма | роман | |||
Автор | Жуль Верн[1] | |||
Мова | французька мова | |||
Написано | 1865—1867 | |||
Опубліковано | Les Enfants du capitaine Grant. Magasin d'Education et de Récréation, vol. 4, no. 43 (20.XII.1865) – vol. 8, no. 90 (05.XII. 1867) | |||
Країна | ![]() | |||
Видавництво | П'єр-Жуль Етцель | |||
Видання | Les Enfants du capitaine Grant. Voyage autour du Monde. L’Amérique du Sud. Premiére partie. Paris, Hetzel, 324 p. (06.V.1867) | |||
Переклад | За ред. Р. Терещенка; Т. Воронович; Л. Колодинська | |||
Ілюстратор | d | |||
Цикл | Незвичайні подорожі і d | |||
Попередній твір | Із Землі на Місяць | |||
Наступний твір | Двадцять тисяч льє під водою | |||
У «Гутенберзі» | 14163, 2083 | |||
| ||||
| ||||
| ||||
Історія створення роману
Один з найвідоміших у творчій скарбниці Жуля Верна, роман має своєрідну історію створення: якось до Жуля Верна звернулися члени Французького географічного товариства, занепокоєні тим, що діти погано знають географію, — з проханням написати твір, що привернув би увагу підлітків до цієї науки. Саме так виник задум знаменитого роману, центральним персонажем якого став француз-географ, чиї докладні пояснення супроводжують пригоди героїв у різноманітних екзотичних країнах. Після журнальної публікації з продовженнями упродовж 1865—1867 років у Парижі вийшло друком перше окреме видання (1867).
Сюжет
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDB0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHdNRFl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHdNRFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Сміливий шотландець — капітан Грант — вирушає в подорож, поставивши собі за мету дослідити острови Тихого океану. Коли його корабель «Британія» потрапляє в біду, не лишається нічого іншого як покластись на долю і морські хвилі. Він пише записку із закликом допомоги на трьох мовах (англійською, французькою та німецькою) і кидає її у воду. Пляшка із запискою про місцезнаходження капітана Гранта випадково потрапляє до його співвітчизника лорда Гленарвана. Вода сильно зіпсувала документи, однак вдалося розібрати, що капітан Грант і члени його екіпажу зазнали катастрофи на 37°11' південної широти. Довготу ж визначити не вдалося.
Власник яхти «Дункан» лорд Гленарван їде в Лондон, щоб організувати рятувальну експедицію, але там йому відмовляють, посилаючись на неясність і неповноцінність інформації. Непряма причина відмови — капітан Грант є шотландським націоналістом, що мріє про незалежність Шотландії. Крім того, основна мета його плавань — заснувати Нову Шотландію.
Під час відсутності лорда, у його будинок приїхали діти капітана Гранта — син і дочка, у надії довідатися про батька. Коли Гленарван повернувся додому, дружина вмовила його відправитися на пошуки капітана.
«Дункан» вирушає в плавання з Глазго, на борту перебувають лорд Гленарван з дружиною, його небіж — майор Мак-Наббс, Роберт та Мері Грант, а також капітан Джон Манглс. Коли корабель відчалює, а борту виявляється зайвий пасажир — відомий французький географ Жак Еліасен Франсуа Марі Паганель, який через неуважність поплив не тим маршрутом. Команда вирішує, що знання Паганеля стануть в пригоді, і той приєднується до пошуків капітана Гранта.
Патагонія. Спершу команда вважає, що зниклий капітан дістався до Патагонії. Яхта перетинає Атлантичний океан, проходить Магеллановою протокою в Тихий океан і пливе на північ, де Патагонію перетинає 37-а паралель. Лорд Гленарван, Мак-Наббс, Паганель, Роберт Грант, помічник капітана Том Остін і двоє матросів висаджуються на західному березі та повинні зустрітися з рештою команди на східному березі, біля мису Коррьєнтес. Загін перетинає Анди, де саме стається землетрус, Роберт падає на відрізане плато, а потім його ледве не вбиває кондор. Однак Роберта рятує місцевий індіанець Талькав, який допомагає мандрівникам перетнути країну. Роберт віддячує індіанцеві, врятувавши його від вовків. Загін доходить до східного берега та повертається на «Дункан», не знайшовши ніяких слідів капітана Гранта. Вони вмовляють Талькава приєднатися до експедиції, але той відмовляється, бо не бажає покинути батьківщину.
Індійський океан. Експедиція прямує на схід, через Індійський океан, відвідуючи острови Трістан-да-Кунья і острів Амстердам, що теж лежать на 37-й паралелі. Але й там немає ніяких свідчень перебування капітана.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDB0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHhOREl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHhOREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Австралія. Потім команда висаджується в південно-східному березі Австралії. Лорд Гленарван знаходить ферму, що належить ірландцеві Падді О 'Муру. Однак один з його слуг на ім'я Айртон, повідомляє, що він був боцманом на зниклій «Британії» і, що вона затонула на східному березі Австралії. Айртон врятувався, але потрапив у полон до аборигенів, потім утік і протягом місяця блукав по лісах, поки не натрапив на ферму та лишився там. Айртон вважає, що капітан Грант і вся його команда загинули.
Гленарван вирішує перетнути Австралію уздовж 37-ї паралелі і запрошує Айртона стати провідником. Помічник капітана Том Остін лишається командувати «Дунканом», який спрямовує яхту на ремонт у Мельбурн. Там яхта повинна чекати вказівок від Гленарвана. Сухопутна експедиція будує фургон, купує коней і биків, і вирушає в подорож австралійськими пустками. Просуваючись на схід, експедиція минає території, де триває «золота лихоманка», стає свідком аварії потяга з Мельбурна, знайомиться з аборигенами та фермерами-англійцями. Коли команда перетинає гори, більшість її коней і биків гине від отруєння. Команда застрягає в болотах, а попереду орудує банда каторжників-утікачів, якими командує Бен Джойс. Паганель пише листа Томові Остіну з проханням вислати матросів для охорони експедиції. Доставити листа доручають Айртону. Однак майор Мак-Наббс здогадується, що Айртон — це і є Бен Джойс, який замислив захопити яхту та стати піратом. Айртон ранить Гленарвана, захоплює лист і поспішає в Мельбурн. Загін лорда Гленарвана пішки досягає порту [en], звідки передає телеграфом повідомлення в Мельбурн з попередженням для «Дункана». Але виявляється, що яхта вже відплила в невідомому напрямку. Гленарван вважає, що банда Айртона все ж зуміла її захопити. Гленарван закликає команду повернутися додому. Однак в Ідені не виявляється суден, що плили б зараз до Європи, і Гленарван вирішує дістатися до Окленда. Мандрівники сідають на торговий бриг «Макарі» і пливуть до Нової Зеландії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDB0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHlNVFF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHlNVFF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Нова Зеландія. У «Макарі» виявляється поганий капітан, через пиятику він збивається з курсу і садить судно на мілину, після чого тікає зі своєю командою на єдиному човні, покинувши пасажирів. Гленарвану і його людям не вдається зняти бриг із мілини, вони виготовляють пліт і досягають берега. Мандрівники планують дістатися до найближчого міста, але попереду триває війна англійців і маорі. Загін маорі захоплює мандрівників як заручників, щоб змусити англійців прийняти вигідні їм умови. Лише Роберту Гранту вдається сховатися. Один з вождів домагається дружини Гленарвана, тоді лорд вбиває його пострілом з револьвера. Приходить новина, що англійці розстріляли полоненого вождя, на якого хотіли обміняти європейців. Вождь оголошує, що тоді полонені будуть страчені на світанку. Роберт Грант робить підкоп до в'язниці, через який команда тікає та ховається на священній горі з могилою вождя, де маорі не посміють їм нашкодити. Там вони зустрічають Паганеля, який втік з полону іншого загону маорі. Герої добираються до східного узбережжя острова, звідки думають відплисти на пірозі по річці, але через наближення маорі пливуть у море. Проте маорі переслідують їх на трьох пірогах.
Несподівано на горизонті з'являється пароплав, яким виявляється «Дункан». З яхти по пірозі стріляють гармати, але виявляється, що вони стріляли в переслідувачів. Воз'єднавшись із рештою команди, мандрівники довідуються, що яхта попливла не в порт Іден, а до східного берега Нової Зеландії, бо Паганель переплутав координати в листі, який доставив Айртон. Дізнавшись, що судно віддаляється від Австралії, Айртон спробував підбурити команду на бунт, але його взяли під варту. Тож «Дункан» очікував біля берегів Нової Зеландії вже п'ять тижнів.
Айртон погоджується розповісти, що сталося з «Британією», а за це просить висадити його на безлюдному острові. Він розповідає, що підбурював команду Гранта до бунту. Тоді Грант висадив Айртона на західному узбережжі Австралії. Той очолив групу каторжників-утікачів, а потім вирішив захопити якесь судно, а щоб дізнатися про найближчі рейси, влаштувався на ферму Падді О'Мура. Лорд Гленарван виносить вирок — висадити Айртона на острові Табор, який також лежить на 37-й паралелі південної широти. Паганель робить висновок, що якщо Грант вижив і не дістався до британських поселень, то напевне став жертвою маорі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDB0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHlOVFF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV0aGNIUmxibDlIY21GdWRITmZZbUZ5Ymw4eE9URXdYMFJoZG1sa1gweHFkVzVuWkdGb2JGOHlOVFF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Острів Табор. На узбережжі острова Табор команда зауважує багаття. Гленарван зжалюється над Айртоном і не висаджує його на острові, вважаючи, що багаття розвели місцеві дикуни. Вночі діти капітана чують голос свого батька та просять дочекатися ранку. Вранці команда бачить на березі трьох людей, якими виявляються капітан Грант і його матроси.
Грант розповідає як його судно розбилося в шторм об риф Марії-Терези. Діставшись до острова Табор, вцілілі заснували процвітаюче господарство, але капітан визнає, що острів не годиться стати Новою Шотландією. Грант переказує повний зміст свого листа, завдяки чому стає зрозуміло, що він вжив англійську назву острова, якій Паганель не надав значення. Географ впадає у відчай, але друзі підбадьорюють його, нагадуючи, що без нього пошуки були б марні.
Команда залишає Айртона на острові Табор і повертається на батьківщину. Роберт іде вчитися в морську академію, а Мері виходить заміж за капітана Манглса. Паганель закохується в кузину Мак-Наббса, але не поспішає зробити їй пропозицію одруження. Мак-Наббс розкриває його таємницю — маорі зробили йому татуювання, якого Паганель соромиться. Але наречена не зважає на це і Паганель лишається жити в Англії, а згодом одружується.
Основні дійові особи
- Гаррі Грант — шотландський мореплавець, капітан корабля «Британія»
- Мері Грант — дочка капітана Гранта
- Роберт Грант — син капітана Гранта
- Едвард Гленарван — лорд, багатий шотландський землевласник, господар яхти «Дункан»
- Гелена (Елен) Гленарван — дружина Едварда
- Жак Паганель — французький географ, який випадково опинився на борту «Дункана»
- Майор Мак-Наббс — родич Гленарвана, один із учасників пошуків
- Джон Манглс — капітан яхти «Дункан»
- Айртон (Бен Джойс) — боцман «Британії», який за непокору був висаджений на західному узбережжі Австралії, де пристав до банди втікачів-каторжників та очолив її.
Мапи подорожей
![]() | ![]() | ![]() |
Українські видання
Роман багаторазово перекладався й видавався українською мовою.
Електронний каталог Національної бібліотеки України для дітей наводить такі видання:
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: ?. Післямова А. Белецького; художник: Є. Рачов. Харків—Одеса: Дитвидав, 1935 (Одеса: Друкарня ім. Леніна). 456 с., іл.
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької за редакцією: Р. Терещенко; малюнки: Е. Ріу. Київ: Молодь, 1951. 580 с., іл.
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької за редакцією: Р. Терещенко; малюнки: Е. Ріу. Київ: Молодь, 1953. 678 с., іл.
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Тамара Воронович; ілюстрації: Е. Ріу. Київ: Веселка, 1967. 608 с., іл.
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Тамара Воронович; післямова В. Пащенка; ілюстрації: Е. Ріу. Київ: Веселка, 1989. 558 с.: іл., портр. (Шкільна бібліотека). .
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Тамара Воронович; вступне слово: Є. Брандіс; ілюстрації: Е. Ріу. Київ: Веселка, Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2004. 576 с., іл. — (Світовид: бібліотека світової літератури для дітей у 100 томах. Сер.2, Література 19 ст.). .
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: ?. ілюстрації: Н. Козлова. Харків: Видавничий дім «Школа». 2004. 510 с., іл. — (Бібліотека пригод). .
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Л. Колодинська; малюнки: Е. Ріу. Львів: Універсум, 2004. 478 с., іл. .
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: ?. ілюстрації: М. О. Заремба. Харків: Ранок. 2007. 543 с., іл. (Оксамитова колекція). .
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Тамара Воронович; ілюстрації: Н. Задорожна. Київ: Національний книжковий проект. 2010. 543 с., іл. (Бібліотека шкільної класики). .
- Жуль Верн. Діти капітана Ґранта. Переклад з російської: Володимир Верховеня; художник: В. Рижова. Харків: КСД. 2011. 240 с. (серія «Бібліотека пригод») (паперова), (epub
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Оксана Донічева; ілюстрації: Олена Чичик. Київ: Країна Мрій, 2012. 458, [3] с. 2500 прим.. — ISBN 978-617-538-160-1
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад І. Л. Базилянська; ілюстрації: Н. Козлова ; іл. на обкл. М. Гец. Харків: Школа, 2015. — 558, [1] c. : іл. — (Золота серія «Бібліотека пригод»). — Бібліогр.: с. 556. — На фронтиспісі: Пілігрим. — Б. т. — ISBN 966-8114-59-0.
- Жуль Верн. Діти капітана Гранта. Переклад з французької: Наталія Романович-Ткаченко, Наталія Ходкевич та Юлія Слуцька; ілюстрації: Едуард Ріу. Київ: Знання, 2017. 463 с. — ISBN 978-617-07-0537-2. — ISBN 978-617-07-0237-1 (серія)
Екранізації
- 1901 — «Діти капітана Гранта» (фр. Les enfants du capitaine Grant), Франція (Pathe Freres), режисер: Фердинанд Зекка (Ferdinand Zecca), чорно-білий, німий.
- 1913 — «Діти капітана Гранта» (фр. Les Enfants du Capitaine Grant), Франція (Eclair-Films), режисери: Анрі Русель (Henri Rousell), Віктор-Іполіт Жассе (Victorin-Hippolyte Jasset), Жозеф Февр (Joseph Faivre), чорно-білий, німий, 66 хв.
- 1936 — «Діти капітана Гранта», СРСР (Мосфильм), режисер: Володимир Вайншток, чорно-білий, звуковий, 83 хв.
- 1962 — «У пошуках потерпілих аварію корабля» (англ. In Search of the Castaways), США (Walt Disney Pictures), режисер: Роберт Стівенсон (Robert Stevenson), кольоровий, звуковий, 100 хв.
- 1970 — «Діти капітана Гранта» (ісп. Los Sobrinos del capitan Grant), Іспанія (Television Espanola (TVE)), режисер: Хосе Антоніо Парамо (Jose Antonio Paramo), телефільм, кольоровий, звуковий, 98 хв.
- 1981 — «Діти капітана Гранта» (фр. Les enfants du capitaine Grant), Франція (FR3), мультфільм, кольоровий, звуковий.
- 1985 — «У пошуках капітана Гранта», СРСР (Одеська кіностудія) — Болгарія (Bojana), режисер: Станіслав Говорухін, телефільм, кольоровий, звуковий, 455 хв.
- 1996 — «Діти капітана Гранта» (нім. Die Kinder des Kapitan Grant), Німеччина (CCC Filmkunst GmbH) — Росія (Генри-Фильм) — США — Канада, режисер: Донован Скотт (Donovan Scott), кольоровий, звуковий, 115 хв.
Примітки
- Правильніша передача — «Маккуорі»
Посилання
- «Діти капітана Гранта», Переклад Тамари Воронович [ 20 листопада 2008 у Wayback Machine.] (укр.)
- «Діти капітана Гранта» (укр.) / Повний текст твору на «ЛітАрхів»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Di ti kapita na Gra nta v deyakih perekladah Di ti kapita na Gra nta fr Les Enfants du Capitaine Grant prigodnickij roman francuzkogo pismennika Zhulya Verna vidanij v 1867 roci Opovidaye pro podorozhi ekspediciyi sho rozshukuye zniklogo kapitana Granta spirayuchis na zalishene nim poslannya Roman Diti kapitana Granta stav pershoyu knigoyu trilogiyi Zhulya Verna do yakoyi vhodyat takozh jogo piznishi romani Dvadcyat tisyach lye pid vodoyu ta Tayemnichij ostriv poyednani spilnimi personazhami Diti kapitana Granta Les Enfants du Capitaine GrantObkladinka pershoyi publikaciyi romanuZhanrprigodnickij romanFormaromanAvtorZhul Vern 1 Movafrancuzka movaNapisano1865 1867OpublikovanoLes Enfants du capitaine Grant Magasin d Education et de Recreation vol 4 no 43 20 XII 1865 vol 8 no 90 05 XII 1867 Krayina FranciyaVidavnictvoP yer Zhul EtcelVidannyaLes Enfants du capitaine Grant Voyage autour du Monde L Amerique du Sud Premiere partie Paris Hetzel 324 p 06 V 1867 PerekladZa red R Tereshenka T Voronovich L KolodinskaIlyustratordCiklNezvichajni podorozhi i dPoperednij tvirIz Zemli na MisyacNastupnij tvirDvadcyat tisyach lye pid vodoyuU Gutenberzi 14163 2083 Cej tvir u Vikishovishi Cej tvir u Vikicitatah U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Diti kapitana Granta znachennya Istoriya stvorennya romanuOdin z najvidomishih u tvorchij skarbnici Zhulya Verna roman maye svoyeridnu istoriyu stvorennya yakos do Zhulya Verna zvernulisya chleni Francuzkogo geografichnogo tovaristva zanepokoyeni tim sho diti pogano znayut geografiyu z prohannyam napisati tvir sho privernuv bi uvagu pidlitkiv do ciyeyi nauki Same tak vinik zadum znamenitogo romanu centralnim personazhem yakogo stav francuz geograf chiyi dokladni poyasnennya suprovodzhuyut prigodi geroyiv u riznomanitnih ekzotichnih krayinah Pislya zhurnalnoyi publikaciyi z prodovzhennyami uprodovzh 1865 1867 rokiv u Parizhi vijshlo drukom pershe okreme vidannya 1867 SyuzhetPoslannya v plyashci Smilivij shotlandec kapitan Grant virushaye v podorozh postavivshi sobi za metu dosliditi ostrovi Tihogo okeanu Koli jogo korabel Britaniya potraplyaye v bidu ne lishayetsya nichogo inshogo yak poklastis na dolyu i morski hvili Vin pishe zapisku iz zaklikom dopomogi na troh movah anglijskoyu francuzkoyu ta nimeckoyu i kidaye yiyi u vodu Plyashka iz zapiskoyu pro misceznahodzhennya kapitana Granta vipadkovo potraplyaye do jogo spivvitchiznika lorda Glenarvana Voda silno zipsuvala dokumenti odnak vdalosya rozibrati sho kapitan Grant i chleni jogo ekipazhu zaznali katastrofi na 37 11 pivdennoyi shiroti Dovgotu zh viznachiti ne vdalosya Vlasnik yahti Dunkan lord Glenarvan yide v London shob organizuvati ryatuvalnu ekspediciyu ale tam jomu vidmovlyayut posilayuchis na neyasnist i nepovnocinnist informaciyi Nepryama prichina vidmovi kapitan Grant ye shotlandskim nacionalistom sho mriye pro nezalezhnist Shotlandiyi Krim togo osnovna meta jogo plavan zasnuvati Novu Shotlandiyu Pid chas vidsutnosti lorda u jogo budinok priyihali diti kapitana Granta sin i dochka u nadiyi dovidatisya pro batka Koli Glenarvan povernuvsya dodomu druzhina vmovila jogo vidpravitisya na poshuki kapitana Dunkan virushaye v plavannya z Glazgo na bortu perebuvayut lord Glenarvan z druzhinoyu jogo nebizh major Mak Nabbs Robert ta Meri Grant a takozh kapitan Dzhon Mangls Koli korabel vidchalyuye a bortu viyavlyayetsya zajvij pasazhir vidomij francuzkij geograf Zhak Eliasen Fransua Mari Paganel yakij cherez neuvazhnist popliv ne tim marshrutom Komanda virishuye sho znannya Paganelya stanut v prigodi i toj priyednuyetsya do poshukiv kapitana Granta Patagoniya Spershu komanda vvazhaye sho zniklij kapitan distavsya do Patagoniyi Yahta peretinaye Atlantichnij okean prohodit Magellanovoyu protokoyu v Tihij okean i plive na pivnich de Patagoniyu peretinaye 37 a paralel Lord Glenarvan Mak Nabbs Paganel Robert Grant pomichnik kapitana Tom Ostin i dvoye matrosiv visadzhuyutsya na zahidnomu berezi ta povinni zustritisya z reshtoyu komandi na shidnomu berezi bilya misu Korryentes Zagin peretinaye Andi de same stayetsya zemletrus Robert padaye na vidrizane plato a potim jogo ledve ne vbivaye kondor Odnak Roberta ryatuye miscevij indianec Talkav yakij dopomagaye mandrivnikam peretnuti krayinu Robert viddyachuye indiancevi vryatuvavshi jogo vid vovkiv Zagin dohodit do shidnogo berega ta povertayetsya na Dunkan ne znajshovshi niyakih slidiv kapitana Granta Voni vmovlyayut Talkava priyednatisya do ekspediciyi ale toj vidmovlyayetsya bo ne bazhaye pokinuti batkivshinu Indijskij okean Ekspediciya pryamuye na shid cherez Indijskij okean vidviduyuchi ostrovi Tristan da Kunya i ostriv Amsterdam sho tezh lezhat na 37 j paraleli Ale j tam nemaye niyakih svidchen perebuvannya kapitana Podorozh cherez Avstraliyu Avstraliya Potim komanda visadzhuyetsya v pivdenno shidnomu berezi Avstraliyi Lord Glenarvan znahodit fermu sho nalezhit irlandcevi Paddi O Muru Odnak odin z jogo slug na im ya Ajrton povidomlyaye sho vin buv bocmanom na zniklij Britaniyi i sho vona zatonula na shidnomu berezi Avstraliyi Ajrton vryatuvavsya ale potrapiv u polon do aborigeniv potim utik i protyagom misyacya blukav po lisah poki ne natrapiv na fermu ta lishivsya tam Ajrton vvazhaye sho kapitan Grant i vsya jogo komanda zaginuli Glenarvan virishuye peretnuti Avstraliyu uzdovzh 37 yi paraleli i zaproshuye Ajrtona stati providnikom Pomichnik kapitana Tom Ostin lishayetsya komanduvati Dunkanom yakij spryamovuye yahtu na remont u Melburn Tam yahta povinna chekati vkazivok vid Glenarvana Suhoputna ekspediciya buduye furgon kupuye konej i bikiv i virushaye v podorozh avstralijskimi pustkami Prosuvayuchis na shid ekspediciya minaye teritoriyi de trivaye zolota lihomanka staye svidkom avariyi potyaga z Melburna znajomitsya z aborigenami ta fermerami anglijcyami Koli komanda peretinaye gori bilshist yiyi konej i bikiv gine vid otruyennya Komanda zastryagaye v bolotah a poperedu oruduye banda katorzhnikiv utikachiv yakimi komanduye Ben Dzhojs Paganel pishe lista Tomovi Ostinu z prohannyam vislati matrosiv dlya ohoroni ekspediciyi Dostaviti lista doruchayut Ajrtonu Odnak major Mak Nabbs zdogaduyetsya sho Ajrton ce i ye Ben Dzhojs yakij zamisliv zahopiti yahtu ta stati piratom Ajrton ranit Glenarvana zahoplyuye list i pospishaye v Melburn Zagin lorda Glenarvana pishki dosyagaye portu en zvidki peredaye telegrafom povidomlennya v Melburn z poperedzhennyam dlya Dunkana Ale viyavlyayetsya sho yahta vzhe vidplila v nevidomomu napryamku Glenarvan vvazhaye sho banda Ajrtona vse zh zumila yiyi zahopiti Glenarvan zaklikaye komandu povernutisya dodomu Odnak v Ideni ne viyavlyayetsya suden sho plili b zaraz do Yevropi i Glenarvan virishuye distatisya do Oklenda Mandrivniki sidayut na torgovij brig Makari i plivut do Novoyi Zelandiyi U poloni maori Nova Zelandiya U Makari viyavlyayetsya poganij kapitan cherez piyatiku vin zbivayetsya z kursu i sadit sudno na milinu pislya chogo tikaye zi svoyeyu komandoyu na yedinomu chovni pokinuvshi pasazhiriv Glenarvanu i jogo lyudyam ne vdayetsya znyati brig iz milini voni vigotovlyayut plit i dosyagayut berega Mandrivniki planuyut distatisya do najblizhchogo mista ale poperedu trivaye vijna anglijciv i maori Zagin maori zahoplyuye mandrivnikiv yak zaruchnikiv shob zmusiti anglijciv prijnyati vigidni yim umovi Lishe Robertu Grantu vdayetsya shovatisya Odin z vozhdiv domagayetsya druzhini Glenarvana todi lord vbivaye jogo postrilom z revolvera Prihodit novina sho anglijci rozstrilyali polonenogo vozhdya na yakogo hotili obminyati yevropejciv Vozhd ogoloshuye sho todi poloneni budut stracheni na svitanku Robert Grant robit pidkop do v yaznici cherez yakij komanda tikaye ta hovayetsya na svyashennij gori z mogiloyu vozhdya de maori ne posmiyut yim nashkoditi Tam voni zustrichayut Paganelya yakij vtik z polonu inshogo zagonu maori Geroyi dobirayutsya do shidnogo uzberezhzhya ostrova zvidki dumayut vidplisti na pirozi po richci ale cherez nablizhennya maori plivut u more Prote maori peresliduyut yih na troh pirogah Nespodivano na gorizonti z yavlyayetsya paroplav yakim viyavlyayetsya Dunkan Z yahti po pirozi strilyayut garmati ale viyavlyayetsya sho voni strilyali v peresliduvachiv Voz yednavshis iz reshtoyu komandi mandrivniki doviduyutsya sho yahta poplivla ne v port Iden a do shidnogo berega Novoyi Zelandiyi bo Paganel pereplutav koordinati v listi yakij dostaviv Ajrton Diznavshis sho sudno viddalyayetsya vid Avstraliyi Ajrton sprobuvav pidburiti komandu na bunt ale jogo vzyali pid vartu Tozh Dunkan ochikuvav bilya beregiv Novoyi Zelandiyi vzhe p yat tizhniv Ajrton pogodzhuyetsya rozpovisti sho stalosya z Britaniyeyu a za ce prosit visaditi jogo na bezlyudnomu ostrovi Vin rozpovidaye sho pidburyuvav komandu Granta do buntu Todi Grant visadiv Ajrtona na zahidnomu uzberezhzhi Avstraliyi Toj ocholiv grupu katorzhnikiv utikachiv a potim virishiv zahopiti yakes sudno a shob diznatisya pro najblizhchi rejsi vlashtuvavsya na fermu Paddi O Mura Lord Glenarvan vinosit virok visaditi Ajrtona na ostrovi Tabor yakij takozh lezhit na 37 j paraleli pivdennoyi shiroti Paganel robit visnovok sho yaksho Grant vizhiv i ne distavsya do britanskih poselen to napevne stav zhertvoyu maori Poryatunok kapitana Granta Ostriv Tabor Na uzberezhzhi ostrova Tabor komanda zauvazhuye bagattya Glenarvan zzhalyuyetsya nad Ajrtonom i ne visadzhuye jogo na ostrovi vvazhayuchi sho bagattya rozveli miscevi dikuni Vnochi diti kapitana chuyut golos svogo batka ta prosyat dochekatisya ranku Vranci komanda bachit na berezi troh lyudej yakimi viyavlyayutsya kapitan Grant i jogo matrosi Grant rozpovidaye yak jogo sudno rozbilosya v shtorm ob rif Mariyi Terezi Distavshis do ostrova Tabor vcilili zasnuvali procvitayuche gospodarstvo ale kapitan viznaye sho ostriv ne goditsya stati Novoyu Shotlandiyeyu Grant perekazuye povnij zmist svogo lista zavdyaki chomu staye zrozumilo sho vin vzhiv anglijsku nazvu ostrova yakij Paganel ne nadav znachennya Geograf vpadaye u vidchaj ale druzi pidbadoryuyut jogo nagaduyuchi sho bez nogo poshuki buli b marni Komanda zalishaye Ajrtona na ostrovi Tabor i povertayetsya na batkivshinu Robert ide vchitisya v morsku akademiyu a Meri vihodit zamizh za kapitana Manglsa Paganel zakohuyetsya v kuzinu Mak Nabbsa ale ne pospishaye zrobiti yij propoziciyu odruzhennya Mak Nabbs rozkrivaye jogo tayemnicyu maori zrobili jomu tatuyuvannya yakogo Paganel soromitsya Ale narechena ne zvazhaye na ce i Paganel lishayetsya zhiti v Angliyi a zgodom odruzhuyetsya Osnovni dijovi osobiGarri Grant shotlandskij moreplavec kapitan korablya Britaniya Meri Grant dochka kapitana Granta Robert Grant sin kapitana Granta Edvard Glenarvan lord bagatij shotlandskij zemlevlasnik gospodar yahti Dunkan Gelena Elen Glenarvan druzhina Edvarda Zhak Paganel francuzkij geograf yakij vipadkovo opinivsya na bortu Dunkana Major Mak Nabbs rodich Glenarvana odin iz uchasnikiv poshukiv Dzhon Mangls kapitan yahti Dunkan Ajrton Ben Dzhojs bocman Britaniyi yakij za nepokoru buv visadzhenij na zahidnomu uzberezhzhi Avstraliyi de pristav do bandi vtikachiv katorzhnikiv ta ocholiv yiyi Mapi podorozhejPodorozh Patagoniyeyu Podorozh Avstraliyeyu Podorozh Novoyu Zelandiyeyu ta ostrovom TaborUkrayinski vidannyaRoman bagatorazovo perekladavsya j vidavavsya ukrayinskoyu movoyu Elektronnij katalog Nacionalnoyi biblioteki Ukrayini dlya ditej navodit taki vidannya Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Pislyamova A Beleckogo hudozhnik Ye Rachov Harkiv Odesa Ditvidav 1935 Odesa Drukarnya im Lenina 456 s il Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi za redakciyeyu R Tereshenko malyunki E Riu Kiyiv Molod 1951 580 s il Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi za redakciyeyu R Tereshenko malyunki E Riu Kiyiv Molod 1953 678 s il Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Tamara Voronovich ilyustraciyi E Riu Kiyiv Veselka 1967 608 s il Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Tamara Voronovich pislyamova V Pashenka ilyustraciyi E Riu Kiyiv Veselka 1989 558 s il portr Shkilna biblioteka ISBN 5301003887 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Tamara Voronovich vstupne slovo Ye Brandis ilyustraciyi E Riu Kiyiv Veselka Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2004 576 s il Svitovid biblioteka svitovoyi literaturi dlya ditej u 100 tomah Ser 2 Literatura 19 st ISBN 9666923319 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi ilyustraciyi N Kozlova Harkiv Vidavnichij dim Shkola 2004 510 s il Biblioteka prigod ISBN 9668114590 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi L Kolodinska malyunki E Riu Lviv Universum 2004 478 s il ISBN 5832600959 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi ilyustraciyi M O Zaremba Harkiv Ranok 2007 543 s il Oksamitova kolekciya ISBN 966 08 1178 0 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Tamara Voronovich ilyustraciyi N Zadorozhna Kiyiv Nacionalnij knizhkovij proekt 2010 543 s il Biblioteka shkilnoyi klasiki ISBN 978 966 339 844 0 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z rosijskoyi Volodimir Verhovenya hudozhnik V Rizhova Harkiv KSD 2011 240 s seriya Biblioteka prigod ISBN 978 966 14 0862 2 paperova ISBN 978 966 14 7455 9 epub Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Oksana Donicheva ilyustraciyi Olena Chichik Kiyiv Krayina Mrij 2012 458 3 s 2500 prim ISBN 978 617 538 160 1 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad I L Bazilyanska ilyustraciyi N Kozlova il na obkl M Gec Harkiv Shkola 2015 558 1 c il Zolota seriya Biblioteka prigod Bibliogr s 556 Na frontispisi Piligrim B t ISBN 966 8114 59 0 Zhul Vern Diti kapitana Granta Pereklad z francuzkoyi Nataliya Romanovich Tkachenko Nataliya Hodkevich ta Yuliya Slucka ilyustraciyi Eduard Riu Kiyiv Znannya 2017 463 s ISBN 978 617 07 0537 2 ISBN 978 617 07 0237 1 seriya Ekranizaciyi1901 Diti kapitana Granta fr Les enfants du capitaine Grant Franciya Pathe Freres rezhiser Ferdinand Zekka Ferdinand Zecca chorno bilij nimij 1913 Diti kapitana Granta fr Les Enfants du Capitaine Grant Franciya Eclair Films rezhiseri Anri Rusel Henri Rousell Viktor Ipolit Zhasse Victorin Hippolyte Jasset Zhozef Fevr Joseph Faivre chorno bilij nimij 66 hv 1936 Diti kapitana Granta SRSR Mosfilm rezhiser Volodimir Vajnshtok chorno bilij zvukovij 83 hv 1962 U poshukah poterpilih avariyu korablya angl In Search of the Castaways SShA Walt Disney Pictures rezhiser Robert Stivenson Robert Stevenson kolorovij zvukovij 100 hv 1970 Diti kapitana Granta isp Los Sobrinos del capitan Grant Ispaniya Television Espanola TVE rezhiser Hose Antonio Paramo Jose Antonio Paramo telefilm kolorovij zvukovij 98 hv 1981 Diti kapitana Granta fr Les enfants du capitaine Grant Franciya FR3 multfilm kolorovij zvukovij 1985 U poshukah kapitana Granta SRSR Odeska kinostudiya Bolgariya Bojana rezhiser Stanislav Govoruhin telefilm kolorovij zvukovij 455 hv 1996 Diti kapitana Granta nim Die Kinder des Kapitan Grant Nimechchina CCC Filmkunst GmbH Rosiya Genri Film SShA Kanada rezhiser Donovan Skott Donovan Scott kolorovij zvukovij 115 hv PrimitkiBNE authority file d Track Q73504744 Pravilnisha peredacha Makkuori PosilannyaDiti kapitana Granta u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Diti kapitana Granta u Vikishovishi Diti kapitana Granta Pereklad Tamari Voronovich 20 listopada 2008 u Wayback Machine ukr Diti kapitana Granta ukr Povnij tekst tvoru na LitArhiv