Добруджанське князівство, Добруджанське деспотство, Карвунське князівство (деспотство) — держава, що відокремилась від Тирновського царства. Існувало приблизно з 1322 до 1395 року. Найменування князівства походить від турецької вимови імені одного з його правителів — Добротіци.
Добруджанське князівство | |
Прапор | Герб |
![]() | ![]() |
Дата створення / заснування | 1322 |
---|---|
Офіційна мова | болгарська |
Столиця | Каварна |
Форма правління | деспотизм |
Час/дата припинення існування | 1395 |
![]() | |
Офіційна релігія | православ'я |
Історія
В результаті кризи центральної влади в Болгарії низка феодалів припинила підкорятись царю. Один з таких феодалів, Балік, вийшов з-під контролю центральної влади і створив напівнезалежне князівство зі столицею в Каварні.
У роки його правління князівство мало неявний статус. Однак наступний правитель князівства, Добротіца (1347–1386; починаючи з 1357 року користувався титулом «деспот») домігся повної незалежності від Тирново в результаті допомоги болгарському царю Івану Александру у війні з угорцями. В результаті цієї війни 1369 року цар Іван Александр відновив свою владу у Відінському князівстві (окупованому з 1365 року угорцями), а Добротіца отримав низку міст (в тому числі Варну) як платню за допомогу. Після цього Добруджанське князівство стало цілком незалежним.
Походження засновника Добруджі Баліка неясне. Є теорія, яка припускає, що він походив з того ж роду, що й болгарська династія Тертерів. При цьому базуються на тому, що ім'я Балік можливо половецького походження, а також на імені другого сина Добротіци, Тертера. Останнім часом відкривається нова правда щодо походження Добротіци й Добружанського князівства (Уз Еялетті). За цією версією Добружанське князівство є ніщо інше, як національна держава гагаузів, а Добротіца — їхній падишах. Це підтверджується турецькими та гагаузькими вченими, а також тюркознавцями інших країн.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6THlWRU1DVTROaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSRjhsUkRBbFFUSWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPREJmSlRJNE1UTTROUzB4TXprNVh5VkVNU1U0TUNWRU1TVTRNQzRsTWprbE1rTmZKVVF3SlVKREpVUXhKVGsySlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUM1ZkpVUXdKVGxFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsySlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNPVjhsUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRFbE9UZGZKVVF3SlVFekpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXhKVGszSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNExpNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRVh5VkVNQ1ZCTWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1GOGxNamd4TXpnMUxURXpPVGxmSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnd0xpVXlPU1V5UTE4bFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKREpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdMbDhsUkRBbE9VUWxSREFsUWpBbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTFKVVF3SlVJNVh5VkVNU1U1TmlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRVE1sUkRBbFFrRWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRFbE9UY2xSREFsUWtRbFJEQWxRamd1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Князівство займало територію вздовж узбережжя приблизно від міста Варна до . Син Баліка, Добротіца (правив у 1365–1386 роках) переніс його столицю з Каварни до Каліакри.
Добротіца створив маленький військовий флот з 14 галер. З його допомогою він провадив успішні воєнні дії проти Генуезького князівства, а також здійснював «рейди» проти візантійських суден, які, однак, розцінюються противниками, як піратство. З Венеційською Республікою він підтримував союзні стосунки.
Після смерті Добротіци (бл. 1385–1386) на престол зійшов його син , якому довелось стати васалом султана Мурада I, який узяв в облогу нову столицю князівства — Варну й укласти мир з Генуезьким князівством.
Однак після поразки невеликого турецького війська влаським воєводою Мірчею Старим, посилаючись на те, що ані тирновський цар Іван Шишман, ані Іванко не відряджали військо, як васали, султан Мурад I, спорядив велике військо, й Добруджанське князівство припинило своє існування. Відповідно до легенди, фортеця Каліакра на однойменному мисі здалась останньою.
Примітки
- Г. Атанасов. Още веднъж за етногенезиса на гагаузите. — В: Българите в Северното причерноморие, 5, 1996, с. 221—237;
- М. Балард «Genes et L'Outre-mer» («Генуэзцы в Леванте и Черном море» том 2, 1980 г.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dobrudzhanske knyazivstvo Dobrudzhanske despotstvo Karvunske knyazivstvo despotstvo derzhava sho vidokremilas vid Tirnovskogo carstva Isnuvalo priblizno z 1322 do 1395 roku Najmenuvannya knyazivstva pohodit vid tureckoyi vimovi imeni odnogo z jogo praviteliv Dobrotici Dobrudzhanske knyazivstvo PraporGerb Data stvorennya zasnuvannya1322 Oficijna movabolgarska StolicyaKavarna Forma pravlinnyadespotizm Chas data pripinennya isnuvannya1395 Oficijna religiyapravoslav ya Istoriya BolgariyiStarodavnistKaranovo kulturaKultura VinchaVarnenskij nekropolFrakiyaOdriske carstvoMeziyaSerednovichchyaBulgariPivdenni slov yaniVelika BulgariyaPershe Bolgarske carstvoZahidne Bolgarske carstvoDruge Bolgarske carstvoVidinske carstvoDobrudzhanske knyazivstvoOsmanska BolgariyaBolgariya u skladi Osmanskoyi imperiyiBolgarske nacionalne vidrodzhennyaKnyazivstvo BolgariyaShidna RumeliyaTretye Bolgarske carstvoNarodna Respublika BolgariyaRespublika BolgariyaPortal Bolgariya pereglyanutiobgovoritiredaguvatiIstoriyaV rezultati krizi centralnoyi vladi v Bolgariyi nizka feodaliv pripinila pidkoryatis caryu Odin z takih feodaliv Balik vijshov z pid kontrolyu centralnoyi vladi i stvoriv napivnezalezhne knyazivstvo zi stoliceyu v Kavarni U roki jogo pravlinnya knyazivstvo malo neyavnij status Odnak nastupnij pravitel knyazivstva Dobrotica 1347 1386 pochinayuchi z 1357 roku koristuvavsya titulom despot domigsya povnoyi nezalezhnosti vid Tirnovo v rezultati dopomogi bolgarskomu caryu Ivanu Aleksandru u vijni z ugorcyami V rezultati ciyeyi vijni 1369 roku car Ivan Aleksandr vidnoviv svoyu vladu u Vidinskomu knyazivstvi okupovanomu z 1365 roku ugorcyami a Dobrotica otrimav nizku mist v tomu chisli Varnu yak platnyu za dopomogu Pislya cogo Dobrudzhanske knyazivstvo stalo cilkom nezalezhnim Pohodzhennya zasnovnika Dobrudzhi Balika neyasne Ye teoriya yaka pripuskaye sho vin pohodiv z togo zh rodu sho j bolgarska dinastiya Terteriv Pri comu bazuyutsya na tomu sho im ya Balik mozhlivo poloveckogo pohodzhennya a takozh na imeni drugogo sina Dobrotici Tertera Ostannim chasom vidkrivayetsya nova pravda shodo pohodzhennya Dobrotici j Dobruzhanskogo knyazivstva Uz Eyaletti Za ciyeyu versiyeyu Dobruzhanske knyazivstvo ye nisho inshe yak nacionalna derzhava gagauziv a Dobrotica yihnij padishah Ce pidtverdzhuyetsya tureckimi ta gagauzkimi vchenimi a takozh tyurkoznavcyami inshih krayin Moneta Dobrudzhanskogo knyazivstva Ivan Terter Knyazivstvo zajmalo teritoriyu vzdovzh uzberezhzhya priblizno vid mista Varna do Sin Balika Dobrotica praviv u 1365 1386 rokah perenis jogo stolicyu z Kavarni do Kaliakri Dobrotica stvoriv malenkij vijskovij flot z 14 galer Z jogo dopomogoyu vin provadiv uspishni voyenni diyi proti Genuezkogo knyazivstva a takozh zdijsnyuvav rejdi proti vizantijskih suden yaki odnak rozcinyuyutsya protivnikami yak piratstvo Z Venecijskoyu Respublikoyu vin pidtrimuvav soyuzni stosunki Pislya smerti Dobrotici bl 1385 1386 na prestol zijshov jogo sin yakomu dovelos stati vasalom sultana Murada I yakij uzyav v oblogu novu stolicyu knyazivstva Varnu j uklasti mir z Genuezkim knyazivstvom Odnak pislya porazki nevelikogo tureckogo vijska vlaskim voyevodoyu Mircheyu Starim posilayuchis na te sho ani tirnovskij car Ivan Shishman ani Ivanko ne vidryadzhali vijsko yak vasali sultan Murad I sporyadiv velike vijsko j Dobrudzhanske knyazivstvo pripinilo svoye isnuvannya Vidpovidno do legendi fortecya Kaliakra na odnojmennomu misi zdalas ostannoyu PrimitkiG Atanasov Oshe vednzh za etnogenezisa na gagauzite V Blgarite v Severnoto prichernomorie 5 1996 s 221 237 M Balard Genes et L Outre mer Genuezcy v Levante i Chernom more tom 2 1980 g