|
Династія Сурідів або Сурі (пушту د سوریانو ټولواکمني) — середньовічна мусульманська династія правителів Північної Індії пуштунського походження (1539—1555), заснована біхарським воєначальником Шер-ханом, остання династія Делійського султанату.
Походження
Династія Сурідів походила з пуштунського племені сур, що переселилось до Індії з Афганістану за часів правління делійського султана Бахлул Хана Лоді (1451—1489). Один з провідників племені, Хасан-хан ібн Ібрагім-хан Сурі, отримав у той період від правителя , Джамал-хана, у джаґір міста , і .
Син Хасан-хана Фарід-хан Сурі здобув освіту у , після чого за дорученням батька зайнявся управлінням та благоустроєм його джаґіра, у чому мав значні успіхи. 1522 року Фарід-хан ібн Хасан-хан поступив на службу до афганського правителя Біхара Бахар-хана Лохані, від якого Фарід-хан за відданість та відвагу отримав титул Шер-хан («Лев-повелитель»). Після битви при Паніпаті 1526 року Шер Шах Сурі перейшов на службу до Бабура й 1528 року за його підтримки забрав у своїх зведених братів джаґір свого покійного батька.
Після смерті Бахар-хана Лохані 1529 року Шер Шах Сурі став опікуном його малолітнього сина та спадкоємця Джалал-хана, зосередивши тим самим у своїх руках владу над Біхаром. 1530 року він захопив фортецю Чунар разом зі скарбницею династії Лоді (близько 900 000 рупій).
Невдоволення верхівки племені лохані зростанням влади Шер Шаха Сурі у Біхарі призвело до того, що 1533 року вожді лохані вступили проти нього до союзу з бенгальським султаном Гіяс ад-дін Махмуд-шахом, до якого невдовзі втік неповнолітній Джалал-хан Лохані. 1534 року Шер-хан розбив коаліційні бенгальсько-лоханійські війська біля на березі річки . Та перемога цілком усунула з політичної арени плем'я лохані та зламала військову міць Бенгалії, а Шер-хан став фактично незалежним правителем Біхара та значної частини Бенгалії. Під його прапорами зібрались афганські племена, невдоволені владою Великих Моголів.
1535 року Шер-хан захопив бенгальські території до самого Бхаґалпура, 1537 року взяв в облогу, а 6 квітня 1538 узяв столицю Бенгалії місто . Махмуд-шах утік до Хумаюна, який невдовзі на чолі значного війська вторгся до Бенгалії й заволодів Гауром. Шер-хан відступив до Біхара й укріпився у фортеці Рохтас.
Возвеличення династії
27 червня 1539 року Шер-хан розбив армію Хумаюна біля Чауси. Останній втік, а Шер-хан заволодів усією Бенгалією та . У грудні того ж року Шер-хан був коронований під іменем Шер Шаха та прийняв титул султана (шаха) Північної Індії. У травні 1540 року при Канауджі Шер Шах здобув остаточну перемогу над 40-тисячною армією Хумаюна, після чого падишах надовго залишив Північну Індію. Шер Шах зайняв Делі, де знову був коронований. До 1542 року Шер Шах підкорив Гваліор, Малаву, Удджайн, Сінд і Пенджаб. 1544 року Шер Шах на чолі 80-тисячної армії вторгся до Раджпутани, завоював , Джодхпур і Чітор, однак невдовзі загинув через вибух бомби під час облоги фортеці . Вперше в історії раджпутські князівства стали васалами мусульманського правителя Делі.
За часів правління Шер Шаха було проведено багато важливих адміністративних і фінансових реформ. Окрім іншого, за його вказівкою було розпочато заміри пашні, Шер Шах установив тверді ставки земельного податку, упорядкував стягнення торгових зборів і першим розпочав випуск повноцінної рупії, що стала прототипом сучасної індійської рупії. Економічна політика Шер-шаха призвела до пожвавлення торгівлі, чому також сприяло масштабне будівництво доріг. Шер Шаху приписують облаштування 1700 караван-сараїв уздовж торгових та інших шляхів.
Адміністративна політика Шер Шаха мала в результаті значне зміцнення центральної влади й послаблення позицій місцевої знаті. Державу було розділено на 47 адміністративних одиниць (), які, у свою чергу, поділялись на кілька податкових районів (). Шер Шах проводив мудру політику релігійної терпимості до індуїзму й широко залучав індусів до військової, адміністративної та іншої служби на користь своєї імперії.
1545 року владу успадкував син Шер Шаха Джалал ад-дін Іслам-шах, проти якого виступив інший син Шер Шаха Аділ-хан. Невдовзі, однак, Іслам Шах розгромив війська Аділ-хана при Сікрі й укріпився у владі. Іслам Шах спрямував свої зусилля на підкорення повсталих афганських амірів і завоювання пенджабського племені гакхарів, він перерозподілив джаґіри придворних і сановників, надавши їх людям, які були особисто зобов'язані шаху своїм становищем. За Іслам Шаха було посилено західні кордони держави в районі Кашміру.
Занепад династії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpqTDB4aGJGOUVZWEozWVhwaFgyOXlYMU5vWlhKZlUyaGhhRjlIWVhSbEpUSkRYM2RwZEdoZmNuVnBibk5mWVd4dmJtZGZZWEJ3Y205aFkyZ3VhbkJuTHpJNU1IQjRMVXhoYkY5RVlYSjNZWHBoWDI5eVgxTm9aWEpmVTJoaGFGOUhZWFJsSlRKRFgzZHBkR2hmY25WcGJuTmZZV3h2Ym1kZllYQndjbTloWTJndWFuQm4uanBn.jpg)
Владу після смерті Іслам Шаха 1554 року успадкував його 12-річний син Фіруз Шах, який за місяць після коронації був убитий Абу-л-Музаффаром Мухаммадом Аділь Шахом, сином Нізам-хана Сурі, одного з братів Шер Шаха. Узурпувавши престол, Мухаммад Аділь Шах спробував надати своїй владі вигляду легітимності, однак інші члени династії Сурідів не захотіли визнавати його султаном та підбурили повстання.
Серед інших, валі Бенгалії Мухаммад-хан Сурі заявив про свою незалежність і проголосив себе бенгальським султаном під іменем Шамс ад-діна Мухаммад-шаха. Намісник Малави Баз Багадур також проголосив себе незалежним малавським султаном. 1555 року двоюрідний брат Шер Шаха Ібрагім-хан ібн Газі-хан Сурі захопив Делі й повалив Мухаммада Аділь Шаха. Невдовзі полководець і колишній візир султана Мухаммада Аділь Шаха, індус Хему Вікрамадітья, завдав поразки султану Ібрагім Шаху Сурі при . У той же час проти нового султана Ібрагім Шаха повстав валі Пенджабу Ахмад-хан ібн Ісмаїл-хан Сурі, інший двоюрідний брат Шер Шаха, який проголосив себе султаном під іменем Сікандар Шаха. Таким чином, 1555 року у Північній Індії було одночасно три султана (не враховуючи султана Бенгалії), які сперечались за владу один з іншим: Мухаммад Аділь Шах, Ібрагім Шах Сурі та Сікандар Шах Сурі. Це означало фактичний розпад держави Сурідів.
Скориставшись ситуацією, що склалась, Хумаюн знову вторгся до Індії й у лютому 1555 року захопив Лахор. У травні 1555 року війська Хумаюна розбили армію султана Сікандар Шаха Сурі у битвах при Мачівари та при Сірхінді, після чого Хумаюн зайняв Делі, де й помер 26 січня 1556 року. Сікандар Шах відступив до Пенджабу, де продовжив битись з могольськими військами під проводом Байрам-хана. У той же час Хему розбив та убив у султана Бенгалії Шамс ад-діна Мухаммад-шаха Сурі.
Скориставшись тимчасовою дезорганізацією могольських сил, викликаною смертю падишаха, Хему виступив з Бенгалії й 6 жовтня 1556 року захопив Делі. Не бажаючи бачити на престолі нікого з Сурідів, Хему 7 жовтня 1556 року був коронований імператором Індії за індуїстською традицією, прийнявши стародавній санскритський титул та взявши тронне ім'я Чандра Вікрамадітья.
Однак правління самрата Чандри Вікрамадітьї тривало лише місяць: 5 листопада 1556 року у другій битві при Паніпаті його війська були розбиті могольською армією на чолі з молодим падишахом Акбаром і регентом Байрам-ханом, сам він зазнав смертельного поранення на полі бою, був взятий у полон і страчений. У травні 1557 року могольські війська взяли в облогу султана Сікандар Шаха Сурі у фортеці і змусив його здатись в обмін на обіцянку зберегти йому життя та володіння. За два роки Сікандар Шах мирно помер у себе в маєтку. Того ж року армія Аділь Шаха Сурі була розбита у Біхарі бенгальцями, а сам він загинув.
Бенгальська гілка династії
Мухаммад Хан Сурі був призначений валі Бенгалії 1545 року, а 1554 він проголосив себе незалежним султаном під іменем Шамс ад-діна Мухаммад-шаха. Незважаючи на те, що 1555 року він був розбитий та вбитий у полководцем Хему, його син Гіяс-ад-дін Бахадур-шах II того ж року захопив Бенгалію та проголосив себе султаном. Того ж року останній розбив та вбив султана Аділь Шаха Сурі. До кінця свого правління Гіяс-ад-дін Бахадур-шах II спробував захопити , однак зазнав поразки від моголів. 1561 року султаном Бенгалії став брат Багадур Шаха II Гіяс-ад-дін Джалал Шах Сурі, який перебував на престолі тільки два роки. 1563 року владу успадкував його син, який за кілька місяців був убитий. Останній сурідський султан Бенгалії Гіяс-ад-дін Бахадур-шах III (1563—1564) був повалений та вбитий афганцем Тадж-ханом , який заснував нову династію султанів Бенгалії.
Примітки
- Singh, Sarina; Lindsay Brown; Paul Clammer; Rodney Cocks; John Mock (2008). Pakistan & the Karakoram Highway. Т. 7, illustrated. Lonely Planet. с. 137. ISBN . Процитовано 23 серпня 2010.
- Рыжов, 2004, с. 435.
- Восток на рубеже средневековья и нового времени, 2000, с. 151.
- Рыжов, 2004, с. 436.
- Ghiyasuddin Mahmud Shah. Банглапедія (Online)
- Sher Shah. Банглапедія (Online)
- Алаев, 2003, с. 161.
- Босворт, 1971, с. 250.
- Восток на рубеже средневековья и нового времени, 2000, с. 153.
- Восток на рубеже средневековья и нового времени, 2000, с. 154.
- Рыжов, 2004, с. 437.
- Алаев, 2003, с. 163.
- Алаев, 2003, с. 162.
- Far East Kingdoms. South Asia. Suri Dynasty / Muhammed Shahi Dynasty
- Гаскойн, 2003.
- Восток на рубеже средневековья и нового времени, 2000, с. 155.
- Karrani Rule. Банглапедія (Online)
Література
- Алаев Л. Б. Средневековая Индия. — СПб. : Алетейя, 2003. — 304 с. — («Востоковедение: учебные пособия и материалы») — .
- Босворт К. Э. Мусульманские династии. Справочник по хронологии и генеалогии. — М. : Главная редакция восточной литературы издательства «Наука», 1971. — С. 244, 250.
- Гаскойн, Бэмбер. Великие Моголы. Потомки Чингисхана и Тамерлана. — М. : ЗАО Центрполиграф, 2003. — 271 с. — (Загадки древних цивилизаций) — ISBN 5-9524-0393-Х.
- История Востока. Т. III. Восток на рубеже средневековья и нового времени. XVI—XVIII вв. (главная редколлегия под председательством Р.Б.Рыбакова). — Москва : Издательская фирма «Восточная литература» РАН, 2000. — С. 151—155. — .
- Рыжов К. В. Все монархи мира. Мусульманский Восток. XV—XX вв. — М. : Вече, 2004. — С. 435—437.
- Kissling, H. J.; N. Barbour; Bertold Spuler; J. S. Trimingham; F. R. C. Bagley; H. Braun; H. Hartel (1997). The Last Great Muslim Empires. BRILL. с. 302. ISBN . Процитовано 22 квітня 2017.
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
()
Посилання
- Far East Kingdoms. South Asia. Suri Dynasty / Muhammed Shahi Dynasty
- . Банглапедія (Online)
- Sūr dynasty. Британська енциклопедія (Online). Процитовано 22 квітня 2017.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Derzhava Suridiv د سوریانو ټولواکمني 1539 1555 Derzhava Suridiv za Sher Shaha 1540 1545 teritoriya poznachena zelenim Stolicya Deli Mova i Pushtu gindi Religiya Islam sunitskogo spryamuvannya Forma pravlinnya Monarhiya Dinastiya Suridi Sultan 1539 1545 Sher Shah Suri 1545 1554 Islam Shah Suri Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Suridi Dinastiya Suridiv abo Suri pushtu د سوریانو ټولواکمني serednovichna musulmanska dinastiya praviteliv Pivnichnoyi Indiyi pushtunskogo pohodzhennya 1539 1555 zasnovana biharskim voyenachalnikom Sher hanom ostannya dinastiya Delijskogo sultanatu PohodzhennyaDinastiya Suridiv pohodila z pushtunskogo plemeni sur sho pereselilos do Indiyi z Afganistanu za chasiv pravlinnya delijskogo sultana Bahlul Hana Lodi 1451 1489 Odin z providnikiv plemeni Hasan han ibn Ibragim han Suri otrimav u toj period vid pravitelya Dzhamal hana u dzhagir mista i Sin Hasan hana Farid han Suri zdobuv osvitu u pislya chogo za doruchennyam batka zajnyavsya upravlinnyam ta blagoustroyem jogo dzhagira u chomu mav znachni uspihi 1522 roku Farid han ibn Hasan han postupiv na sluzhbu do afganskogo pravitelya Bihara Bahar hana Lohani vid yakogo Farid han za viddanist ta vidvagu otrimav titul Sher han Lev povelitel Pislya bitvi pri Panipati 1526 roku Sher Shah Suri perejshov na sluzhbu do Babura j 1528 roku za jogo pidtrimki zabrav u svoyih zvedenih brativ dzhagir svogo pokijnogo batka Pislya smerti Bahar hana Lohani 1529 roku Sher Shah Suri stav opikunom jogo malolitnogo sina ta spadkoyemcya Dzhalal hana zoseredivshi tim samim u svoyih rukah vladu nad Biharom 1530 roku vin zahopiv fortecyu Chunar razom zi skarbniceyu dinastiyi Lodi blizko 900 000 rupij Nevdovolennya verhivki plemeni lohani zrostannyam vladi Sher Shaha Suri u Bihari prizvelo do togo sho 1533 roku vozhdi lohani vstupili proti nogo do soyuzu z bengalskim sultanom Giyas ad din Mahmud shahom do yakogo nevdovzi vtik nepovnolitnij Dzhalal han Lohani 1534 roku Sher han rozbiv koalicijni bengalsko lohanijski vijska bilya na berezi richki Ta peremoga cilkom usunula z politichnoyi areni plem ya lohani ta zlamala vijskovu mic Bengaliyi a Sher han stav faktichno nezalezhnim pravitelem Bihara ta znachnoyi chastini Bengaliyi Pid jogo praporami zibralis afganski plemena nevdovoleni vladoyu Velikih Mogoliv 1535 roku Sher han zahopiv bengalski teritoriyi do samogo Bhagalpura 1537 roku vzyav v oblogu a 6 kvitnya 1538 uzyav stolicyu Bengaliyi misto Mahmud shah utik do Humayuna yakij nevdovzi na choli znachnogo vijska vtorgsya do Bengaliyi j zavolodiv Gaurom Sher han vidstupiv do Bihara j ukripivsya u forteci Rohtas Vozvelichennya dinastiyi27 chervnya 1539 roku Sher han rozbiv armiyu Humayuna bilya Chausi Ostannij vtik a Sher han zavolodiv usiyeyu Bengaliyeyu ta U grudni togo zh roku Sher han buv koronovanij pid imenem Sher Shaha ta prijnyav titul sultana shaha Pivnichnoyi Indiyi U travni 1540 roku pri Kanaudzhi Sher Shah zdobuv ostatochnu peremogu nad 40 tisyachnoyu armiyeyu Humayuna pislya chogo padishah nadovgo zalishiv Pivnichnu Indiyu Sher Shah zajnyav Deli de znovu buv koronovanij Do 1542 roku Sher Shah pidkoriv Gvalior Malavu Uddzhajn Sind i Pendzhab 1544 roku Sher Shah na choli 80 tisyachnoyi armiyi vtorgsya do Radzhputani zavoyuvav Dzhodhpur i Chitor odnak nevdovzi zaginuv cherez vibuh bombi pid chas oblogi forteci Vpershe v istoriyi radzhputski knyazivstva stali vasalami musulmanskogo pravitelya Deli Za chasiv pravlinnya Sher Shaha bulo provedeno bagato vazhlivih administrativnih i finansovih reform Okrim inshogo za jogo vkazivkoyu bulo rozpochato zamiri pashni Sher Shah ustanoviv tverdi stavki zemelnogo podatku uporyadkuvav styagnennya torgovih zboriv i pershim rozpochav vipusk povnocinnoyi rupiyi sho stala prototipom suchasnoyi indijskoyi rupiyi Ekonomichna politika Sher shaha prizvela do pozhvavlennya torgivli chomu takozh spriyalo masshtabne budivnictvo dorig Sher Shahu pripisuyut oblashtuvannya 1700 karavan sarayiv uzdovzh torgovih ta inshih shlyahiv Administrativna politika Sher Shaha mala v rezultati znachne zmicnennya centralnoyi vladi j poslablennya pozicij miscevoyi znati Derzhavu bulo rozdileno na 47 administrativnih odinic yaki u svoyu chergu podilyalis na kilka podatkovih rajoniv Sher Shah provodiv mudru politiku religijnoyi terpimosti do induyizmu j shiroko zaluchav indusiv do vijskovoyi administrativnoyi ta inshoyi sluzhbi na korist svoyeyi imperiyi 1545 roku vladu uspadkuvav sin Sher Shaha Dzhalal ad din Islam shah proti yakogo vistupiv inshij sin Sher Shaha Adil han Nevdovzi odnak Islam Shah rozgromiv vijska Adil hana pri Sikri j ukripivsya u vladi Islam Shah spryamuvav svoyi zusillya na pidkorennya povstalih afganskih amiriv i zavoyuvannya pendzhabskogo plemeni gakhariv vin pererozpodiliv dzhagiri pridvornih i sanovnikiv nadavshi yih lyudyam yaki buli osobisto zobov yazani shahu svoyim stanovishem Za Islam Shaha bulo posileno zahidni kordoni derzhavi v rajoni Kashmiru Zanepad dinastiyiOdna z bram Deli poryad iz Purana Kila zvedena za Suridiv Vladu pislya smerti Islam Shaha 1554 roku uspadkuvav jogo 12 richnij sin Firuz Shah yakij za misyac pislya koronaciyi buv ubitij Abu l Muzaffarom Muhammadom Adil Shahom sinom Nizam hana Suri odnogo z brativ Sher Shaha Uzurpuvavshi prestol Muhammad Adil Shah sprobuvav nadati svoyij vladi viglyadu legitimnosti odnak inshi chleni dinastiyi Suridiv ne zahotili viznavati jogo sultanom ta pidburili povstannya Sered inshih vali Bengaliyi Muhammad han Suri zayaviv pro svoyu nezalezhnist i progolosiv sebe bengalskim sultanom pid imenem Shams ad dina Muhammad shaha Namisnik Malavi Baz Bagadur takozh progolosiv sebe nezalezhnim malavskim sultanom 1555 roku dvoyuridnij brat Sher Shaha Ibragim han ibn Gazi han Suri zahopiv Deli j povaliv Muhammada Adil Shaha Nevdovzi polkovodec i kolishnij vizir sultana Muhammada Adil Shaha indus Hemu Vikramaditya zavdav porazki sultanu Ibragim Shahu Suri pri U toj zhe chas proti novogo sultana Ibragim Shaha povstav vali Pendzhabu Ahmad han ibn Ismayil han Suri inshij dvoyuridnij brat Sher Shaha yakij progolosiv sebe sultanom pid imenem Sikandar Shaha Takim chinom 1555 roku u Pivnichnij Indiyi bulo odnochasno tri sultana ne vrahovuyuchi sultana Bengaliyi yaki sperechalis za vladu odin z inshim Muhammad Adil Shah Ibragim Shah Suri ta Sikandar Shah Suri Ce oznachalo faktichnij rozpad derzhavi Suridiv Skoristavshis situaciyeyu sho sklalas Humayun znovu vtorgsya do Indiyi j u lyutomu 1555 roku zahopiv Lahor U travni 1555 roku vijska Humayuna rozbili armiyu sultana Sikandar Shaha Suri u bitvah pri Machivari ta pri Sirhindi pislya chogo Humayun zajnyav Deli de j pomer 26 sichnya 1556 roku Sikandar Shah vidstupiv do Pendzhabu de prodovzhiv bitis z mogolskimi vijskami pid provodom Bajram hana U toj zhe chas Hemu rozbiv ta ubiv u sultana Bengaliyi Shams ad dina Muhammad shaha Suri Skoristavshis timchasovoyu dezorganizaciyeyu mogolskih sil viklikanoyu smertyu padishaha Hemu vistupiv z Bengaliyi j 6 zhovtnya 1556 roku zahopiv Deli Ne bazhayuchi bachiti na prestoli nikogo z Suridiv Hemu 7 zhovtnya 1556 roku buv koronovanij imperatorom Indiyi za induyistskoyu tradiciyeyu prijnyavshi starodavnij sanskritskij titul ta vzyavshi tronne im ya Chandra Vikramaditya Odnak pravlinnya samrata Chandri Vikramadityi trivalo lishe misyac 5 listopada 1556 roku u drugij bitvi pri Panipati jogo vijska buli rozbiti mogolskoyu armiyeyu na choli z molodim padishahom Akbarom i regentom Bajram hanom sam vin zaznav smertelnogo poranennya na poli boyu buv vzyatij u polon i strachenij U travni 1557 roku mogolski vijska vzyali v oblogu sultana Sikandar Shaha Suri u forteci i zmusiv jogo zdatis v obmin na obicyanku zberegti jomu zhittya ta volodinnya Za dva roki Sikandar Shah mirno pomer u sebe v mayetku Togo zh roku armiya Adil Shaha Suri bula rozbita u Bihari bengalcyami a sam vin zaginuv Bengalska gilka dinastiyiMuhammad Han Suri buv priznachenij vali Bengaliyi 1545 roku a 1554 vin progolosiv sebe nezalezhnim sultanom pid imenem Shams ad dina Muhammad shaha Nezvazhayuchi na te sho 1555 roku vin buv rozbitij ta vbitij u polkovodcem Hemu jogo sin Giyas ad din Bahadur shah II togo zh roku zahopiv Bengaliyu ta progolosiv sebe sultanom Togo zh roku ostannij rozbiv ta vbiv sultana Adil Shaha Suri Do kincya svogo pravlinnya Giyas ad din Bahadur shah II sprobuvav zahopiti odnak zaznav porazki vid mogoliv 1561 roku sultanom Bengaliyi stav brat Bagadur Shaha II Giyas ad din Dzhalal Shah Suri yakij perebuvav na prestoli tilki dva roki 1563 roku vladu uspadkuvav jogo sin yakij za kilka misyaciv buv ubitij Ostannij suridskij sultan Bengaliyi Giyas ad din Bahadur shah III 1563 1564 buv povalenij ta vbitij afgancem Tadzh hanom yakij zasnuvav novu dinastiyu sultaniv Bengaliyi PrimitkiSingh Sarina Lindsay Brown Paul Clammer Rodney Cocks John Mock 2008 Pakistan amp the Karakoram Highway T 7 illustrated Lonely Planet s 137 ISBN 978 1 74104 542 0 Procitovano 23 serpnya 2010 Ryzhov 2004 s 435 Vostok na rubezhe srednevekovya i novogo vremeni 2000 s 151 Ryzhov 2004 s 436 Ghiyasuddin Mahmud Shah Banglapediya Online Sher Shah Banglapediya Online Alaev 2003 s 161 Bosvort 1971 s 250 Vostok na rubezhe srednevekovya i novogo vremeni 2000 s 153 Vostok na rubezhe srednevekovya i novogo vremeni 2000 s 154 Ryzhov 2004 s 437 Alaev 2003 s 163 Alaev 2003 s 162 Far East Kingdoms South Asia Suri Dynasty Muhammed Shahi Dynasty Gaskojn 2003 Vostok na rubezhe srednevekovya i novogo vremeni 2000 s 155 Karrani Rule Banglapediya Online LiteraturaAlaev L B Srednevekovaya Indiya SPb Aletejya 2003 304 s Vostokovedenie uchebnye posobiya i materialy ISBN 5 89329 590 0 Bosvort K E Musulmanskie dinastii Spravochnik po hronologii i genealogii M Glavnaya redakciya vostochnoj literatury izdatelstva Nauka 1971 S 244 250 Gaskojn Bember Velikie Mogoly Potomki Chingishana i Tamerlana M ZAO Centrpoligraf 2003 271 s Zagadki drevnih civilizacij ISBN 5 9524 0393 H Istoriya Vostoka T III Vostok na rubezhe srednevekovya i novogo vremeni XVI XVIII vv glavnaya redkollegiya pod predsedatelstvom R B Rybakova Moskva Izdatelskaya firma Vostochnaya literatura RAN 2000 S 151 155 ISBN 5 02 018102 1 Ryzhov K V Vse monarhi mira Musulmanskij Vostok XV XX vv M Veche 2004 S 435 437 Kissling H J N Barbour Bertold Spuler J S Trimingham F R C Bagley H Braun H Hartel 1997 The Last Great Muslim Empires BRILL s 302 ISBN 90 04 02104 3 Procitovano 22 kvitnya 2017 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka PosilannyaFar East Kingdoms South Asia Suri Dynasty Muhammed Shahi Dynasty Banglapediya Online Sur dynasty Britanska enciklopediya Online Procitovano 22 kvitnya 2017