Державний переворот 2 грудня 1851 року — переворот, що призвів до ліквідації Другої республіки та встановлення Другої імперії у Франції.
Державний переворот 2 грудня 1851 року | |
Названо на честь | d |
---|---|
Країна | ![]() |
Дата й час | 2 грудня 1851 |
Учасник(и) | Наполеон III Бонапарт |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDA1aGNHOXNaVzl1TFRNdWFuQm5Mekl5TUhCNExVNWhjRzlzWlc5dUxUTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Передісторія
1848 року у Франції була установлена республіка. На президентських виборах 10 грудня тріумфальну перемогу здобув Луї Наполеон, який значно випередив свого основного суперника Кавеньяка.
Державний переворот
Державний переворот було здійснено в ніч на 2 грудня 1851 року (річниця аустерліцької битви). Вулицями було розклеєно три прокламації, підписані президентом.
- Перша була декретом президента, яким розпускались Національні збори та Державна рада, відновлювалось загальне подання голосів та проголошувався воєнний стан. Підпис президента був скріплений підписом міністра внутрішніх справ Морні, брата Бонапарта.
- Прокламація до народу мотивувала самовладний вчинок президента тим, що конституція робила його безсилим проти ворожої до нього палати; президент апелював до всієї нації, яка мала вирішити, чи мав тривати цей болісний стан. Якщо нація відповість позитивно, то нехай вона обере президентом іншу особу, оскільки він, Наполеон, «не хоче влади, що покладає на нього відповідальність за чужі дії та прив'язує його до керма, коли корабель, вочевидь, прямує до загибелі». Якщо ж нація йому довіряє, то нехай вона надасть йому засіб виконання великої, покладеної на нього задачі. Засіб цей — нова конституція, головні засади якої: відповідальний глава, який призначається на 10 років; міністри, які залежать тільки від виконавчої влади; законодавчі збори, що обираються загальним голосуванням та мають право вето.
- Третя прокламація зверталась до армії.
Арешти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek15TDFCbGNtVkVkV05vWlhOdVpVbHNiSFZ6ZEhKbE9GOHhYekF1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFZCbGNtVkVkV05vWlhOdVpVbHNiSFZ6ZEhKbE9GOHhYekF1Y0c1bi5wbmc=.png)
Розпуск зборів президентом, який чинна на той час конституція визнавала важким злочином, що тягне за собою судове провадження, застало Національні збори зненацька. Щоб послабити імовірний опір, тієї ж ночі були заарештовані майже всі політичні діячі, які видавались небезпечними, в тому числі генерали Бедо, Кавеньяк, Шангарне, , Лефло, полковник Шаррас, Тьєр та багато інших.
Протести й заворушення
Протести проти самовладного вчинку президента не відзначались особливою енергією. Верховний суд зібрався, проте замість негайного вжиття заходів проти президента вагався й очікував на завершення боротьби. Члени Національних зборів, хто вцілів, на чолі яких стояли Мішель (з Буржа), Віктор Гюго, , Боден (убитий на барикаді) й інші, збирались то тут, то там, усюди їх розганяли поліція та війська, закликали до боротьби, розклеювали прокламації, проте й вони не виявляли ані значної енергійності, ані одностайності. Тим не менше, в Парижі почались вуличні заворушення: десь виникли барикади.
Уряд розклеїв прокламації, підписані військовим міністром, в яких погрожував розстрілом без суду всім, узятим на барикаді зі зброєю в руках.
4 грудня 1851 року
Остання прокламація зазначала, що президент вирішив не гребувати нічим — і дійсно, 4 грудня на вулицях Парижа відбулась страшна бійня. Безліч людей, які не брали ніякої участі в протесті проти перевороту, було вбито чи схоплено та розстріляно; серед убитих були жінки та діти; за цим почались масові заслання до Каєнни та Ламбессу. З такою самою жорстокістю було придушено і спроби опору в провінціях.
Підтримка церкви
Папа Пій IX надіслав Наполеону своє благословення; духовенство почало посилено агітувати за нього. 20 та 21 грудня плебісцит, влаштований під сильним поліцейським тиском, санкціонував переворот 7,5 млн голосами проти 640 тисяч.
Нова конституція
14 січня 1852 року була опублікована конституція, вироблена за зразком конституції 1799 року; це була чисто монархічна конституція, хоч і з виборним на 10 років президентом. Президент названий в ній відповідальним, проте жодних способів притягнення його до відповідальності не було зазначено; за законодавчим корпусом залишилось тільки право обговорення законів, яке він поділяв із сенатом; право законодавчої ініціативи належало одній державній раді; виконавчу владу було віддано цілковито в руки президента й підзвітних йому одному міністрів.
Один крок до імперії
Залишалось зробити тільки один крок, щоб перетворити республіку на імперію. Однак Наполеон все ще вагався. 29 березня 1852 року, відкриваючи сесію Законодавчого корпусу, він казав: «збережемо республіку; вона нікому не загрожує та може заспокоїти всіх. Під її стягом я хочу знову освятити еру забуття й примирення». Восени того ж року, однак, все вже було підготовлено до завершення перевороту.
Див. також
Література
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Державний переворот 2 грудня 1851 року |
- Карл Маркс, «Вісімнадцяте брюмера Луї Бонапарта» [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.]
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (червень 2014) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Derzhavnij perevorot 2 grudnya 1851 roku perevorot sho prizviv do likvidaciyi Drugoyi respubliki ta vstanovlennya Drugoyi imperiyi u Franciyi Derzhavnij perevorot 2 grudnya 1851 roku Nazvano na chestd Krayina Franciya Data j chas2 grudnya 1851 Uchasnik i Napoleon III Bonapart Derzhavnij perevorot 2 grudnya 1851 roku u Vikishovishi Francuzkij prezident Luyi Napoleon Bonapart 1851 rokuPeredistoriya1848 roku u Franciyi bula ustanovlena respublika Na prezidentskih viborah 10 grudnya triumfalnu peremogu zdobuv Luyi Napoleon yakij znachno viperediv svogo osnovnogo supernika Kavenyaka Derzhavnij perevorotDerzhavnij perevorot bulo zdijsneno v nich na 2 grudnya 1851 roku richnicya austerlickoyi bitvi Vulicyami bulo rozkleyeno tri proklamaciyi pidpisani prezidentom Persha bula dekretom prezidenta yakim rozpuskalis Nacionalni zbori ta Derzhavna rada vidnovlyuvalos zagalne podannya golosiv ta progoloshuvavsya voyennij stan Pidpis prezidenta buv skriplenij pidpisom ministra vnutrishnih sprav Morni brata Bonaparta Proklamaciya do narodu motivuvala samovladnij vchinok prezidenta tim sho konstituciya robila jogo bezsilim proti vorozhoyi do nogo palati prezident apelyuvav do vsiyeyi naciyi yaka mala virishiti chi mav trivati cej bolisnij stan Yaksho naciya vidpovist pozitivno to nehaj vona obere prezidentom inshu osobu oskilki vin Napoleon ne hoche vladi sho pokladaye na nogo vidpovidalnist za chuzhi diyi ta priv yazuye jogo do kerma koli korabel vochevid pryamuye do zagibeli Yaksho zh naciya jomu doviryaye to nehaj vona nadast jomu zasib vikonannya velikoyi pokladenoyi na nogo zadachi Zasib cej nova konstituciya golovni zasadi yakoyi vidpovidalnij glava yakij priznachayetsya na 10 rokiv ministri yaki zalezhat tilki vid vikonavchoyi vladi zakonodavchi zbori sho obirayutsya zagalnim golosuvannyam ta mayut pravo veto Tretya proklamaciya zvertalas do armiyi Areshti Karikatura na Napoleona III Bonaparta Rozpusk zboriv prezidentom yakij chinna na toj chas konstituciya viznavala vazhkim zlochinom sho tyagne za soboyu sudove provadzhennya zastalo Nacionalni zbori znenacka Shob poslabiti imovirnij opir tiyeyi zh nochi buli zaareshtovani majzhe vsi politichni diyachi yaki vidavalis nebezpechnimi v tomu chisli generali Bedo Kavenyak Shangarne Leflo polkovnik Sharras Tyer ta bagato inshih Protesti j zavorushennya Protesti proti samovladnogo vchinku prezidenta ne vidznachalis osoblivoyu energiyeyu Verhovnij sud zibravsya prote zamist negajnogo vzhittya zahodiv proti prezidenta vagavsya j ochikuvav na zavershennya borotbi Chleni Nacionalnih zboriv hto vciliv na choli yakih stoyali Mishel z Burzha Viktor Gyugo Boden ubitij na barikadi j inshi zbiralis to tut to tam usyudi yih rozganyali policiya ta vijska zaklikali do borotbi rozkleyuvali proklamaciyi prote j voni ne viyavlyali ani znachnoyi energijnosti ani odnostajnosti Tim ne menshe v Parizhi pochalis vulichni zavorushennya des vinikli barikadi Uryad rozkleyiv proklamaciyi pidpisani vijskovim ministrom v yakih pogrozhuvav rozstrilom bez sudu vsim uzyatim na barikadi zi zbroyeyu v rukah 4 grudnya 1851 roku Ostannya proklamaciya zaznachala sho prezident virishiv ne grebuvati nichim i dijsno 4 grudnya na vulicyah Parizha vidbulas strashna bijnya Bezlich lyudej yaki ne brali niyakoyi uchasti v protesti proti perevorotu bulo vbito chi shopleno ta rozstrilyano sered ubitih buli zhinki ta diti za cim pochalis masovi zaslannya do Kayenni ta Lambessu Z takoyu samoyu zhorstokistyu bulo pridusheno i sprobi oporu v provinciyah Pidtrimka cerkvi Papa Pij IX nadislav Napoleonu svoye blagoslovennya duhovenstvo pochalo posileno agituvati za nogo 20 ta 21 grudnya plebiscit vlashtovanij pid silnim policejskim tiskom sankcionuvav perevorot 7 5 mln golosami proti 640 tisyach Nova konstituciya14 sichnya 1852 roku bula opublikovana konstituciya viroblena za zrazkom konstituciyi 1799 roku ce bula chisto monarhichna konstituciya hoch i z vibornim na 10 rokiv prezidentom Prezident nazvanij v nij vidpovidalnim prote zhodnih sposobiv prityagnennya jogo do vidpovidalnosti ne bulo zaznacheno za zakonodavchim korpusom zalishilos tilki pravo obgovorennya zakoniv yake vin podilyav iz senatom pravo zakonodavchoyi iniciativi nalezhalo odnij derzhavnij radi vikonavchu vladu bulo viddano cilkovito v ruki prezidenta j pidzvitnih jomu odnomu ministriv Odin krok do imperiyiZalishalos zrobiti tilki odin krok shob peretvoriti respubliku na imperiyu Odnak Napoleon vse she vagavsya 29 bereznya 1852 roku vidkrivayuchi sesiyu Zakonodavchogo korpusu vin kazav zberezhemo respubliku vona nikomu ne zagrozhuye ta mozhe zaspokoyiti vsih Pid yiyi styagom ya hochu znovu osvyatiti eru zabuttya j primirennya Voseni togo zh roku odnak vse vzhe bulo pidgotovleno do zavershennya perevorotu Div takozhVisimnacyate Bryumera Luyi BonapartaLiteraturaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Derzhavnij perevorot 2 grudnya 1851 roku Karl Marks Visimnadcyate bryumera Luyi Bonaparta 21 veresnya 2013 u Wayback Machine Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno cherven 2014