Держава Ширваншахів, або Ширванська держава (азерб. Şirvanşahlar dövləti, азерб. Şirvan, перс. شیروان) — середньовічна феодальна держава у Східному Закавказзі, на території сучасного Азербайджану. Утворилася у 2-й пол. IX століття після занепаду Арабського халіфату часів династії Аббасидів. Вела тривалі війни за панування на Кавказі. У середині XVI століття підкорено Сефевідською Персією.
азерб. Şirvanşahlar dövləti Держава Ширваншахів | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Шамахи (до 1192) Баку (після 1192) | |||
Мови | лезгинська арабська перська тюркська | |||
Релігії | Іслам | |||
Форма правління | монархія | |||
Ширваншах | ||||
- 861 | Хайсам ібн Халід | |||
- 1535—1538 | Шахрух ібн Фаррух Ясар | |||
Історія | ||||
- Засноване | 861 | |||
- Захоплене Іраном | 1538 | |||
|
Історія
Заснування
У VII ст. ці землі, що входили до складу Кавказької Албанії, були підкорені Арабським халіфатом у 640-х років. Проте до кінця сторіччя за ці землі точилася боротьба між арабами та хозарами. Тут швидко розповсюджується іслам, який відносно легко був сприйнятим місцевим населенням. Землі майбутньої держави входили до складу третього емірату халіфату.
Засновником держави, який оголосив себе незалежним, був арабський намісник (валі) Шарвана (Ширвана) Хайсам ібн Халід, який скористався заворушеннями в халіфаті після вбивства халіфа Мутаваккіла. Його дід Язід ібн Маз'яд аш-Шейбані з арабського племені Рабі'а був намісником халіфа у Вірменії та Алупанії. Згодом опанував тут статками в Аррані. Батько засновника самостійної держави — Халід ібн Язід — успадкував намісництво Вірменії та Алупанії. Його брат Мухаммед ібн Язід почав вдалу війну проти «санарійців», у 859 році став засновником міста Гянджі. Хайсам ібн Халід правив нетривалий час, ймовірно загинув під час боротьби з державою Сарір.
Син першого незалежного володаря Ширвана — Мухаммед ібн Хайсам — першим прийняв титул ширваншаха. При сина останнього Хайсамі II Ширван значно посилюється. У 912 році його син Хайсам II уклав союз з Мухаммедом I, дербентським еміром, задля війни проти Хозарського каганату. Проте у 913 році їх війська зазнали нищівної поразки від хозарської армії, потрапивши у полон. З 914 року починають напади племені русів на каспійське узбережжя держави. Це суттєво послаблює Ширван. Цим скористалися родич ширванша Алі ібн Хайсама — володар невеличкої Держави Лайзаншахів — Мухаммад, який у 917 році повалив Алі I, приєднавши Ширван до своїх земель. Зміцнив владу син останнього Абу Тахір Язід. Ця подія значно посилила Державу Ширваншахів.
Боротьба із сусідами
У 918 Абу Тахір заснував у Ширвані місто Язідія (Шамахи), яке незабаром стає столицею об'єднаної Держави Ширваншахів. Був змушений протидіяти спробам Аббасидів знову підкорити ці землі. Зрештою у 928 році був визнаний халіфом незалежним володарем. З цього моменту політика ширваншахів була спрямована на те, щоб округлити свою територію, включивши в неї прибережний пояс родючих земель, підкоривши землі на північ, а також Дербент.
За правління ширваншаха Ахмада ібн Мухаммада починаються війни з державою Саларидів та Дербентським еміратом. Ширван опинився у складному становищі. У 944 році зазнає нападу русів на каспійське узбережжя, було захоплено Баку. Того ж року визнає над собою зверхність Марзбана ібн-Мухаммеда Саларида. У 957 Ширван відновив незалежність, проте вже у 968 зазнав нової поразки від Саларидів, погодившись сплачувати данину. У 965—968 роках надано було притулок хазарським торговцям та ремісникам, що втекли з Хазарії після її розгрому київським князем Святославом.
У 981 за наступного ширваншаха Мухаммада IV держава скинула залежність. Його війська переходять у наступ — на нетривалий час вдається захопити Дербент, але влада у містах Кабала, Шабран, Бердаа була більш сталою. В цей час майже вся територія Північного Азербайджану опинилося під його політичним впливом. Ширван впритул підступив до правобережжя річки Самур. Посилюється вплив ширваншаха у Табасарані та лезгинських аулах південніше Самура.
Проте вже Язід II, що володарював у 991—1027 роках, вимушений був протидіяти Шекінській державі та Фазлу I з династії Шеддадидів, а також придушувати численні повстання в середині своєї держави. В результаті було втрачено важливе місто Бердаа, а також посилилися місцеві володарі, родичі ширваншаха. Разом з тим у 999—1025 роках не припинялися спроби захопити Дербент. У 1027 році відбулася зміни династії Маз'ядидів на Кесранидів. Проте внутрішній розгардіяш не припинився. Ширваншахам доводилося постійно придушувати різні повстання.
У 1030 каспійські області зазнали нападу русів, а місто Баку сплюндровано. У 1031 році вдалося взяти реванш у русів. У 1032 році Ширван зазнав поразки від об'єднаних військ Саріру та аланських князів, а Язідію (Шамахи) пограбовано. Проте наступні володарі зуміли відновити потугу Ширвану. Цьому сприяло послаблення Саріру та Дербенту. Останній час від часу підпадав під вплив Ширвану. В цей час відбувається розбудова Ширвану.
Піднесення
З 1053 починається підсилення ширваншахів. За ширваншаха Фарібурза I з 1063 відбувається спроба розширити володіння на північ за рахунок Лакза. Ширваншах був неабияким і талановитим державним діячем та дипломатом, за 33 роки свого правління він доклав чимало зусиль на шляху завоювання сусідніх територій та зміцнення своєї держави. За цього володаря ширваншахи стали використати політику ісламізації задля зміцнення власної могуті на Кавказі. Проте спочатку поступалися володарю Аррана. З 1066 року він вимушений був протидіяти вторгненню армії Сельджуків. Проте ширваншах швидко визнав владу останніх, зобов'язавшись сплачувати щорічну данину (мал) у 30 тис. динарів (час від часу збільшувалася до 40 або 70 тис.). Водночас намагався використовувати їх підтримку задля розширення свого впливу — у 1080-х роках підкорено Арран, Муган та Гянджа, а також частина Лакза та Грузії.
У XII ст. політичне становище Ширвана за часи Мінучіхра II посилюється. Чималу роль у цьому зіграла та обставина, що з початку XII ст. держава Сельджуків втрачає свою політичну могутність, що призвело до послаблення залежності підкорених народів від сельджуцьких султанів, зміцненню незалежності місцевих володарів. Водночас розпочалася боротьба з Грузією, війська якої у 1117 році перемогли ширванську армію. Після поразки сельджуків у 1121 році від об'єднаних військ грузин та кипчаків у битві при Дідгорі, ширваншахи розривають залежність від Сельджуків, проте визнають зверхність Грузії.
Видатну роль в новому піднесені держави Ширваншахів відіграв володар Манучехр III Великий. Після тривалої війни з Давидом IV та Деметре I встановлюються дружні та рівноправні відносини з Грузинським царством. Водночас зводяться численні фортеці, чим зміцнюється захист від зовнішніх ворогів та позиції самого ширваншаха в середині країни. Цю політику продовжив наступний ширваншах Ахсітан I, який оженився на доньці грузинського царя Георгія III, допомігши останньому у 1177 році придушити велике повстання феодалів. Було також утворено коаліцію з Візантією та Грузією, їх об'єднані сили у 1174 році завдали рішучої поразки русам, що тривалий час грабували кавказькі землі. Зміцнюються міста Баку, Мардакян. У 1192 році після страшного землетрусу, в результату чого було знищено столицю Шамахи та загинула родина шахіншаха, за наказом Ахсітана I столицю держави було перенесено до Баку. Зміцнюється позиція Ширвана після встановленню союзу з державою Ельдегезидів (зі столицею у Тебризі). Після смерті Ахсітана I короткий час, близько 8 років, правили його брати — Шаханшах, Фарібурз II, Фаррухзад. У період правління Гершаспа I до 20-х років XIII ст. розвиваються міське життя, ремесла, торгівля, будівництво.
Розгром монголами
У 1222 Ширванська держава зазнала нападу військ монголів на чолі із субедеєм та Джебе — значна частина міст була сплюндрована. За правління Фарібурза III Ширван тривалий час чинив спротив монголам, які намагалися остаточно поневолити усі кавказькі землі. У 1225 році навіть захопив Дербентський емірат. При цьому доводилося боротися проти Грузинського царства та хорезмшаха Джелал-ед-Діна Макбурни. Втім зрештою у 1232 році ширваншах зазнав поразки. Ширванська держава довгий час (з 1239 року) перебувало у напівнезалежному положенні від держави Ільханів на чолі із династією Хулагуідів. З 1250-х років маже сторіччя країна була ареною боротьби між Золотою ордою та Ільханами. При Хулагуїдах ширваншахи, що правили в своїх володіннях на правах васалів, продовжували карбування монет від свого імені, проте без пишних титулів, ставлячи на перше місце ім'я монгольського кагана. Ширваншахи повинні були брати участь разом зі своїми загонами в походах ільханських володарів та виконувати всі зобов'язання щодо свого сюзерена. разом з тим ширваншахи скидалися та ставилися за велінням монголів. У 1256 році беруть участь у поході проти ісмаїлітської фортеці Аламут в північному Ірані. Баку перетворюється на зимову ставку Ільханів. Після послаблення останніх у 2-й пол. 1330-х років ширваншахи на нетривалий час визнали зверхність Грузинського царства, а потім вимушені були вести війну з монгольською династією Чобанидів. З боротьбі з останніми намагалися спиратися на ханів Золотої Орди. Але у 1350-х роках ширваншах Кабус ібн Кейкубад визнав владу монголів Джалаїридів з Іраку. У 1366—1369 відбулася спроба відновити самостійність, проте невдало.
Відновлення
Кінець XIV ст. став періодом початку нового розквіту для держави Ширваншахів, коли воно брало активну участь у політичних подіях регіону. Основною причиною такої активності була спроба захистити себе від нападів з боку сусідніх держав і зберегти політичну незалежність у складній політичній ситуації того часу. У цей період правителем держави Ширваншахів був Шейх-Ібрагім I, засновник династії Дербенді. Під час його правління основою зовнішньої політики держави був захист політичної незалежності від азійської держави Тамерлана. Щоб уникнути руйнівної навали з боку Тамерлана (Аміра Тимура) в період його першого походу у 1386 році, коли він був у Карабасі, Шейх-Ібрагім I в Шамахи провів хутбу (п'ятничну проповідь) на честь Тимура, відкарбував на його честь монети і висловив свою покірність. Тамерлан прийняв Шейх-Ібрагіма I визнав його володарем Ширвана, а згодом передав землі колишнього Дербентського емірату. Водночас була досягнута інша мета — суттєво послаблено військова та економічна сила Грузії. З 1404 року ширваншах як васал став підкорятися тимуриду мірзі Омару. Після смерті Тамерлана у 1405 році ширваншах вирішив відновити незалежність Ширвана. У 1410 році визнав зверхність держави Кара-Коюнлу. Шейх-Ібрагім I залишив за собою право керування Ширванською областю від кордонів Шекі до Дербента.
Незважаючи на те, що держава Ширваншахів в політичному відношенні залежала від Кара-Коюнлу, вона змогла зберегти внутрішню незалежність і продовжити політичні відносини з сусідніми країнами. У цей період держави Ширваншахів і Тимуридів підтримували дружні відносини. Ці відносини ґрунтувалися на взаємних політичних інтересах в регіоні і віддзеркалювали державні інтереси сторін. У 1411 році Шейх-Ібрагім I, для розвитку добросусідських відносин з Тимурідами, спрямував своїх послів з дорогими подарунками до правителя держави Тимуридів Шахруха.
Після смерті Шейха Ібрагіма I, його наступник Халілулла I так само, як і його батько зберіг і продовжив дружні відносини з державою Тимурідів. У період походу Шахруха на Азербайджан у 1420 Халілулла I відвідав його в Карабасі і висловив йому свою відданість. Для ще більшого зміцнення політичних зв'язків з правителем Ширвана Шахрух видав заміж за Халілуллаха I онуку Тамерлана. Для захисту своєї державної незалежності ширваншах практикував різнобічну зовнішню політику. Одним з напрямків даної політики було налагодження відносин з Османською імперією. Між Халілуллою I та османським султаном Мехмедом II встановилося дружнє листування, в якому ширваншах інформував султана стосовно політичних подій на Кавказі та в Ірані. Наступні ширваншахи продовжували цю політику. У 1460 році війська ширваншахів завдали рішучої поразки армії Шейха Джунейда з династії Сефевідів, в якій останній загинув. Це призвело до тривалого протистояння між Ширваншахами та Сефевідами.
Занепад
У 1468 Кара-Коюнлу змінила Ак-Коюнлу, в результаті політика держави Ширваншахів зазнала значних змін. Володар Ширвана Фаррух Ясар в протистоянні Ак-Коюнлу Тимуридам, підтримав не Тимуридів, чия потуга на той час значно ослабла, а Ак-Коюнлу. В цей момент також встановлюють дипломатичні відносини з Великим Князівством Московським, яке на той час ще було васалом Золотої Орди. У 1465 році посол ширваншаха Гасан-бека до Івана III. Останній у 1466 році спрямував свого посла Василя Папіна до ширваншаха. З цього моменту відносити між Москвою та Баку (столицею держави шиварншахів) постійно підтримувалися, посилившись після отримання Московією незалежності. Водночас Фаррух Ясару довелося протидіяти Сефевідів. Їх війська на чолі із Шейхом Гейдаром у 1487 році вдерлася до Шивана, сплюндрувавши Шамахи. У відповідь ширваншах в союзі з південнодагестанськими володарями у 1488 році завдали рішучої поразки Шейху Гейдару, який загинув у битві. Але у 1500 році Фаррух Ясар зазнав поразки від армії шаха Ісмаїла I Сефевіда. Ширваншаха було схоплено та страчено.
Ширваншах Газі-бек у 1501 році, після захоплення персами Баку, визнав зверхність Сефевідів. після цього розпочався внутрішній розгардіяш. Цим скористалися перські володарі, які остаточно послабили Державу Ширваншахів. Зрештою Тахмасп I Сефевіди у 1538 році повалив ширваншаха Шахруха. Цим завершилася історія Держави Ширваншахів. Шахруха страчено у 1539 році у Тебризі.
Населення
В давнину тут мешкали леки (лезгіни), зекени (цекани, шекінці), хенукі (хенаві), каспії, шарвани, хсрани, таваспари, хечматакі, іжмахі, бакани, піконакі (печеніги), массагети-маскути, більшість з яких були автохтонними. З VI ст. відбувається інтенсивна міграція тюрків-саларів в Аран, Ширван і Мугал. У VII—IX ст. сюди проникають сабіри, хозари і булгари, а згодом араби. Усі вони залишили свій слід в топоніміці. Найвідомішим є походження назви міста Баку від племені бакани, що мешкали на сучасному Апшеронському півострові.
У 1250-1260-х відбулося розселення монгольських кочівників. З часом арабські та інші племена асимілювалися серед тюрок, втративши власну мову.
Державне управління
Династичним титулом Ширваншахів був малік (цар), хакан; при монголах — султан з епітетами ал-Аділ (правосудний), ал-Муаззам (верховний), ал-алім (премудрий) та ін. Ширваншахами звалися усі представники династії. Всі ці титули і епітети зафіксовані як на монетах, так і в написах, що відбивали реальний стан Ширванської держави та її володарів.
Наступною особою після ширваншаха був візир, що відносився до вищої чиновної знаті. Посаду візира при дворі Ширваншахів протягом трьох поколінь обіймала родина ал-Какуї, що за своїм походженням відносилася до гілки відомої дейлемської династії. Візир мав значну владу, був наділений правом надавати нагороди служилій знаті. Разом з тим значна частина державним питань розглядалася диваном (цивільним та фінансовим управлінням), на чолі якого стояв сахіб. Заступником візира був наїб, що призначався ширваншахом. Часто наїб водночас був сахібом дивану.
До дивану належали мустауфі — вищі чини фінансово-рахункової служби, які на в обмеження влади візира придбали вплив у XV ст. Їм підкорилися мушріри — чиновники-контролери, що діяли в містах, областях та округах. Збиранням податків у містах займалися амілі. Арід займався рахуванням війська та військової платні. В допомогу останнім призначали катибів (знавців різних справ та наук).
Значною фігурою в міській феодальної адміністрації був мухтасіб, який контролював базари і торгово-ремісничі квартали міста, перевіряв якість продуктів, стежив за чистотою і порядком, за правильним вживанням мір і ваг, виконував також поліцейські функції, слідкував за виконанням містянами релігійних норм Корану та ісламу.
У військовій справі ширваншаху допомагав шихна (військовий радник). Цю посаду впроваджено з XI ст. За будівельні та інші подібні роботи відповідав ме'мар, якому підпорядковувалися різні організації ремісників цієї галузі. Міраб займався постачанням міста водою і розподілом води серед мешканців міста, стежив за справністю зрошувальних каналів та чистотою джерел й колодязів. Важливою посаду у міській адміністрації була посада садра, що відповідав за справи вакфа. Його призначав особисто ширваншах.
До міської аристократії в Державі Ширваншахів відносилося багате купецтво, яке володіло базарними рядами, караван-сараями і ремісничими майстернями, часто займало важливі посади в управлінні країною. Часто їх пов'язують з раїсами — старійшинами міст, головами купецьких гільдій та ремісничих цехів. Часто раїси опинялися в опозиції до ширваншаха, очолюючи заколоти проти правителя міста.
Вище духовенство складали шейх ал-іслам, шейхі-суфії, каді і каді ал-кудат, тобто каді головного міста області, які могли анулювати права на володіння, діяли на підставі законів шаріату і відали шаріатським судом, також займалися розподілом спадщини, укладенням шлюбів. До духівництва також належали імами соборної мечеті, муддаріси (викладачі медресе), сеїди, шейхи дервішських осель, ханак, завій, мутаваллії вакфів.
Гнобленим населенням було селянство та ремісники, що становили соціальний шар, відомий підназвою райя. На нього приходив найбільший податковий тиск. Боротьба проти цього викликала численні повстання, особливо у XII—XIII ст. Селяни розрізнялися за своїм становищем. Термінами ал-акара визначали хліборобів, а ал-дахакін (од. діхкан) — землевласників, вільних дрібних власників землі, що були податним станом. Терміни барзігар, музарі, аккарі мали значення залежного селянина, який вносив землевласнику ренту грошима і натурою з частки врожаю.
У містах жили також дервіші і найбідніші верстви міського населення «аджаміре ва оубаш», тобто чернь, натовп, простий люд. Здебільшого це були безземельні, розорені селяни, які поринули у міста, де жили на тимчасові і поденні заробітки. Вони становили найбільш низьку ступінь соціального складу міського населення Ширвана.
У XI—XVI ст. у феодальному суспільстві Ширвана певне місце займали раби, які складалися з полонених, захоплених військами під час війни. Рабська праця застосовувався в домашньому побуті та сільському господарстві як дешева робоча сила. Раби складали одну з найбільш пригноблених груп населення міст і сільських місцевостей.
Економіка
Із самого початку свого існування у державі основними галузями були землеробство, садівництво, рибальство та скотарство. Поступово розвивалося шовківництво. Значущими містами були Язідія (Шамахи), Мурган, Баку, Шабаран, Кабала. Баку стає важливішим портом держави. Відбувалася торгівля з різними областями сучасного Ірану, Хазарією, Київською Руссю, Багдадом, Сирією, державами Середньої Азії, країнами Індостану. Експортними товарами з цього моменту стають марена, цінні види осетрових риб, нафта (використовувалася у військовій справі та медицині), худоба, шафран, сіль, вироби з міді, посуд з тонкого скла, глазурована кераміка. В середині держави користувалися попитам вироби зі срібла та золота.
Відновлення самостійності Ширвана у XII ст. сприяло посиленню торговельно-економічних взаємин Ширвана. На початку XIII ст. держава переживала економічне піднесення, а також зростання значення міст, бурхливий процес утворення великих населених пунктів, розширення ремесла, торгівлі, товарно-грошових відносин. В цей час процвітали міста Шамахи, Берда, Кабала, Шекі, Баку, Байлакан. Шамахи з населенням 100 тис. стають головним торговельним містом з Дагестаном та іншими кавказькими землями, Золотою ордою. Тут було безліч ринків і караван-сараїв. Вона також стає місцем виготовлення шовкових тканин, перетворюється на один з центрів работоргівлі.
Важливішими експортними товарами стають шовк-сирець, шовкові тканини, бавовна, килими та вироби з льону. Значний дохід отримувалися від експлуатації нафти і соляних копалень. Ширваншахи призначали особливих збирачів доходів (назирів) з нафтових колодязів і соляних промислів. В цей час встановлюються торговельні зв'язки з містами Італії та Франції, куди переважно надходив шовк-сирець та килими. Відбувається спеціалізація провідних галузів ремісників, що створюють власні спілки та організації.
У XIII—XIV ст. під час підкорення Ширвану монголам економічне становище значно погіршилося. Землі ширваншахів стають місцевим постійних походів та військових сутичок. В підсумку землі, пасовисько розорені, відбувається занепад міст та торгівлі. Значна кількість купців та ремісників загинула або було перетворено у рабів й переведено до монгольських ставок. Лише за ільханів Газан-хані та Олджайту роблять спроби з відновлення економіки Ширвана, зокрема скасовують низьку податків. Водночас ширванські купці зуміли використати утворені монгольські держави, що простягалися до Китаю й Кореї. Ця ситуація сприяло налагодженню більш вільної та вигідної торгівлі з Далеким Сходом. Але вже за Абу Саїда (1316—1335) знову починаються війни з Золотою Ордою (тоді правив хан Узбек), землі Ширвана вкотре спустошуються. Лише з 1360-х років починається відновлення господарства Держави Ширваншахів.
У XV—XVI ст. відбулося відновлення економіки. Видобуток нафти збільшилося до 50 т щоденно. Її використовували в середині країни, а також поставляли до Османської імперії та країн Близької та Середнього Сходу. Також у великій кількості вирощували пшеницю, рис, набув розвиток скотарства, переважно дрібної худоби, зокрема джейранів. Шамахи відновили себе як центр виробництва та торгівлі шовком. В цей час відновлюють усі міста, що зазнали розорення в часи монголів. Знову потужно розвивається виробництво марени, килимів, керамічного та скляного посуду. Перше місто в імпорті займали парцелянові вироби. В цей час відновлюються торговельні відносини із Західною Європою завдяки посередництву венеційських та генуезьких купців. Баку та Шамахи став місцем перебування численних іноземних купців.
Податки
Основним видом доходів був ідрар — грошова виплата, що призначалася постійно і спадково з податкових коштів міста або округу. Існували й інші грошові виплати крім ідрара — тасвіг (платня), мушахара (місячна плата). Доходи дивана складалися з податків і податів, що надходили переважно у вигляді грошової ренти, потім військової здобичі і дані. У XII ст. загалом існувало близько 20 податків. За часів Ільханів їх кількість зросла до 50.
У XIV ст. — 37 податків. Одним з найважкіших податків в часи Сельджуків та Ільханів був харадж — поземельні податки, які стягувалася як натурою, так і грошима. У XI—XIV ст. крім основного податку — харадж, що виплачується жителями грошима, існували також його надбавки ал-фар (1/10 врожаю) і ушр (великі землеволодіння). Одним з надзвичайно розорливих для мешканців міст податків, що накладався державою або можновладних феодалом, був аваріз. Він стягувався для покриття екстрених витрат у зв'язку з війною, родинними урочистостями при дворі.
При монголах (Ільханах, Чобанідах, Джалаїридах) найпоширенішим податком у містах була тамга — податки з торгівлі на базарах як оптової, так і роздрібної. Податок був дуже важким для населення і гальмував розвиток торгівлі в містах. У містах існувало так зване дорожнє мито — бадж.
Земельне володіння
Основними видами земельної власності були: ікта, мульк-і дівані (державні), мульк-і хасс (особисті землі володаря або членів правлячої династії), вакф (землі чи маєтки, заповідані релігійним закладом), мульк (приватновласницькі землі феодалів і вільного селянства), джамаат (землі громади), землі уджей (тюркських вояків в прикордонні).
Культура
У VII—IX розповсюджується арабська мова. Численні представники Ширвана навчалися у Багдаді, Каїрі, Олександрії, Бухарі, Самарканді, Нішапурі, відвідували країни Близького і Середнього Сходу, вели листування з діячами науки і культури Арабського халіфата. З { ст. посилюється вплив перської мови та літератури. XI ст. стало період посиленням значення тюркської мови. При дворі ширваншаха Фарібурза I збиралися поети, які писали хвалебні оди ширваншаха арабською мовою, найвідомішим з них був ал-Газзі.
У середині XII ст. у Ширвані процвітало мистецтво, особливо література, представлена іменами Нізам ад-Дін Абу-л-Ала Гянджеві, Фалакі Шивані, Афзал ад-Дін Ібрахім ібн Алі Хагані, Муджиріддіном Бейлагані та інших видатних діячів, які перебувають під заступництвом ширваншаха Мінучіхра III та його нащадків. Низька вчених і поетів — вихідці з Ширвана відігравала у XII—XIII ст. значну роль у розвитку наукової думки не лише в Ширвані, але і в багатьох країнах Близького Сходу. В цей час формується азербайджанська літературна мова. У XIV ст. відомим поетом був Іззеддін Хасан-оглу.
Основними жанрами поезії, як і на всьому Близькому і Середньому Сході, були арабо-перські жанри — касида (хвалебна ода), газель (ліричні вірші) і рубаї (чотиривірші на різні теми).
У XI — початку XIII ст. у зв'язку з розквітом міст і міської культури розвиваються також архітектура і містобудування. З IX до XI ст. збереглося незначна кількість архітектурних пам'яток. У цей період складаються типи культових споруд, головним чином мечетей (мечеть Мухаммад ібн Абу-Бакра в старій фортеці Баку, відома під назвою Синих-кала (зламана вежа). Пам'ятники архітектури XI—XIII ст. віддзеркалюють високий розвиток і характеризуються яскраво вираженою самобутністю і локальними особливостями, що відрізняють її від зодчества сусідніх й суміжних країн Близького Сходу. тут сформувалася одна з архітектурних шкіл — ширвано-апшеронська. До неї відносяться: цілісність художнього образу архітектурних споруд, що визначається характером і структурою кам'яної кладки, розміщення на гладкому тлі цієї кладки пластично багатих елементів декору, що створює гру світлотіні рельєфом.
Наука
Значного розвитку в XI—XIII ст. досягли астрономія і астрологія. У середині XII ст. у Ширвані мешкав вчений Фарід ад-Дін Ширвані, який протягом 30 років займався астрономією і склав низку таблиць зірок.
Значного розвитку набуло богослов'я, пов'язане з правництвом (фікх). До числа відомих факихів (правознавців) XII ст. відносять жителя Шамахи Абу-Бакра Мухаммада Ширвані, який мешкав якийсь час в медресе Нізамійє в Багдаді. Вчені Ширвана займалися також географією, космографією, математикою, хімією, медициною, музикою. Відомі були лікарі Махмуд-ходжа, Шамс ад-Дін Табіб.
Ширваншахи
Династія Маз'ядидів
- Хайсам ібн Халід (861—880)
- Мухаммад I (881—912)
- Хайсам II (912—913)
- Алі ібн Хайсам (913—917)
- Мухаммад II (917)
- Язід I (917—948)
- Мухаммад III (948—956)
- Ахмад I (956—981)
- Мухаммад IV (981—991)
- Язід II (991—1027)
Династія Кесранидів
- Манучехр I (1027—1034)
- Абу Мансур Алі ібн Язід (1034—1043)
- Кубад ібн Язід (1043—1049)
- Бухт Нассар Алі ібн Ахмад ібн Язід (1049—1050)
- Салар ібн Язід (1050—1063)
- Фарібурз I (1063—1096)
- Манучехр II (1096—1105)
- Афрідун I (1105—1120)
- Манучехр III (1120—1160)
- Афрідун II (1160)
- Ахсітан I (1160—1197)
- Шаханшах (1197—1200)
- Фарібурз II (1200—1203)
- Фаррухзад I (1203—1204)
- Гершасп I (1204—1225)
- Фарібурз III (1225—1244)
- Ахсітан II (1244—1260)
- Фаррухзад II (1260—1282)
- Ахсітан III (1282—1294)
- Кейкабус I (1294—1317)
- Кейкубад (1317—1356)
- Кабус (1356—1372)
- Хушенг (1372—1382)
Династія Дербенді
- Шейх-Ібрагім I (1382—1417)
- Халілулла I (1417—1465)
- Фаррух Ясар (1465—1500)
- Бахрам-бек (1500—1501)
- Газі-бек (1501—1502)
- Султан-Махмуд (1502)
- Шейх-Ібрагім II (1502—1524)
- Халілулла II (1524—1535)
- Фаррух Ясар II (1528)
- Шахрух (1535—1538)
Джерела
- Рашид ад-Дин. Сборник летописей. М.: JL, 1952. Т. 1. Кн. 1.; Т. 1. Кн. 2.
- Ашурбейли С. Б. Государство Ширваншахов (VI—XVI вв): Монография, Баку: Изд-во. Азернешр, 1997, 408 с.
- Магомедов P.M. Из истории совместной борьбы дагестанских и азербайджанских народов против иноземных захватчиков // УЗ Азербайджанского госуниверситета им. С. М. Кирова. Баку, 1956. № 4. С. 85-93
- Бакиханов А.-К.-А. Гюлистан-и Ирам. Баку, 1991
Див. також
Посилання
- Ширваншахи на сайті «runivers»(рос.)
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Держава Ширваншахів |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Derzhava Shirvanshahiv abo Shirvanska derzhava azerb Sirvansahlar dovleti azerb Sirvan pers شیروان serednovichna feodalna derzhava u Shidnomu Zakavkazzi na teritoriyi suchasnogo Azerbajdzhanu Utvorilasya u 2 j pol IX stolittya pislya zanepadu Arabskogo halifatu chasiv dinastiyi Abbasidiv Vela trivali vijni za panuvannya na Kavkazi U seredini XVI stolittya pidkoreno Sefevidskoyu Persiyeyu azerb Sirvansahlar dovleti Derzhava Shirvanshahiv861 1538Derzhava Shirvanshahiv istorichni kordoni na kartiDerzhava Shirvanshahiv u XII stolittiStolicya Shamahi do 1192 Baku pislya 1192 Movi lezginska arabska perska tyurkskaReligiyi IslamForma pravlinnya monarhiyaShirvanshah 861 Hajsam ibn Halid 1535 1538 Shahruh ibn Farruh YasarIstoriya Zasnovane 861 Zahoplene Iranom 1538Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Derzhava ShirvanshahivIstoriyaZasnuvannya U VII st ci zemli sho vhodili do skladu Kavkazkoyi Albaniyi buli pidkoreni Arabskim halifatom u 640 h rokiv Prote do kincya storichchya za ci zemli tochilasya borotba mizh arabami ta hozarami Tut shvidko rozpovsyudzhuyetsya islam yakij vidnosno legko buv sprijnyatim miscevim naselennyam Zemli majbutnoyi derzhavi vhodili do skladu tretogo emiratu halifatu Zasnovnikom derzhavi yakij ogolosiv sebe nezalezhnim buv arabskij namisnik vali Sharvana Shirvana Hajsam ibn Halid yakij skoristavsya zavorushennyami v halifati pislya vbivstva halifa Mutavakkila Jogo did Yazid ibn Maz yad ash Shejbani z arabskogo plemeni Rabi a buv namisnikom halifa u Virmeniyi ta Alupaniyi Zgodom opanuvav tut statkami v Arrani Batko zasnovnika samostijnoyi derzhavi Halid ibn Yazid uspadkuvav namisnictvo Virmeniyi ta Alupaniyi Jogo brat Muhammed ibn Yazid pochav vdalu vijnu proti sanarijciv u 859 roci stav zasnovnikom mista Gyandzhi Hajsam ibn Halid praviv netrivalij chas jmovirno zaginuv pid chas borotbi z derzhavoyu Sarir Sin pershogo nezalezhnogo volodarya Shirvana Muhammed ibn Hajsam pershim prijnyav titul shirvanshaha Pri sina ostannogo Hajsami II Shirvan znachno posilyuyetsya U 912 roci jogo sin Hajsam II uklav soyuz z Muhammedom I derbentskim emirom zadlya vijni proti Hozarskogo kaganatu Prote u 913 roci yih vijska zaznali nishivnoyi porazki vid hozarskoyi armiyi potrapivshi u polon Z 914 roku pochinayut napadi plemeni rusiv na kaspijske uzberezhzhya derzhavi Ce suttyevo poslablyuye Shirvan Cim skoristalisya rodich shirvansha Ali ibn Hajsama volodar nevelichkoyi Derzhavi Lajzanshahiv Muhammad yakij u 917 roci povaliv Ali I priyednavshi Shirvan do svoyih zemel Zmicniv vladu sin ostannogo Abu Tahir Yazid Cya podiya znachno posilila Derzhavu Shirvanshahiv Borotba iz susidami U 918 Abu Tahir zasnuvav u Shirvani misto Yazidiya Shamahi yake nezabarom staye stoliceyu ob yednanoyi Derzhavi Shirvanshahiv Buv zmushenij protidiyati sprobam Abbasidiv znovu pidkoriti ci zemli Zreshtoyu u 928 roci buv viznanij halifom nezalezhnim volodarem Z cogo momentu politika shirvanshahiv bula spryamovana na te shob okrugliti svoyu teritoriyu vklyuchivshi v neyi priberezhnij poyas rodyuchih zemel pidkorivshi zemli na pivnich a takozh Derbent Za pravlinnya shirvanshaha Ahmada ibn Muhammada pochinayutsya vijni z derzhavoyu Salaridiv ta Derbentskim emiratom Shirvan opinivsya u skladnomu stanovishi U 944 roci zaznaye napadu rusiv na kaspijske uzberezhzhya bulo zahopleno Baku Togo zh roku viznaye nad soboyu zverhnist Marzbana ibn Muhammeda Salarida U 957 Shirvan vidnoviv nezalezhnist prote vzhe u 968 zaznav novoyi porazki vid Salaridiv pogodivshis splachuvati daninu U 965 968 rokah nadano bulo pritulok hazarskim torgovcyam ta remisnikam sho vtekli z Hazariyi pislya yiyi rozgromu kiyivskim knyazem Svyatoslavom U 981 za nastupnogo shirvanshaha Muhammada IV derzhava skinula zalezhnist Jogo vijska perehodyat u nastup na netrivalij chas vdayetsya zahopiti Derbent ale vlada u mistah Kabala Shabran Berdaa bula bilsh staloyu V cej chas majzhe vsya teritoriya Pivnichnogo Azerbajdzhanu opinilosya pid jogo politichnim vplivom Shirvan vpritul pidstupiv do pravoberezhzhya richki Samur Posilyuyetsya vpliv shirvanshaha u Tabasarani ta lezginskih aulah pivdennishe Samura Prote vzhe Yazid II sho volodaryuvav u 991 1027 rokah vimushenij buv protidiyati Shekinskij derzhavi ta Fazlu I z dinastiyi Sheddadidiv a takozh pridushuvati chislenni povstannya v seredini svoyeyi derzhavi V rezultati bulo vtracheno vazhlive misto Berdaa a takozh posililisya miscevi volodari rodichi shirvanshaha Razom z tim u 999 1025 rokah ne pripinyalisya sprobi zahopiti Derbent U 1027 roci vidbulasya zmini dinastiyi Maz yadidiv na Kesranidiv Prote vnutrishnij rozgardiyash ne pripinivsya Shirvanshaham dovodilosya postijno pridushuvati rizni povstannya U 1030 kaspijski oblasti zaznali napadu rusiv a misto Baku splyundrovano U 1031 roci vdalosya vzyati revansh u rusiv U 1032 roci Shirvan zaznav porazki vid ob yednanih vijsk Sariru ta alanskih knyaziv a Yazidiyu Shamahi pograbovano Prote nastupni volodari zumili vidnoviti potugu Shirvanu Comu spriyalo poslablennya Sariru ta Derbentu Ostannij chas vid chasu pidpadav pid vpliv Shirvanu V cej chas vidbuvayetsya rozbudova Shirvanu Pidnesennya Z 1053 pochinayetsya pidsilennya shirvanshahiv Za shirvanshaha Fariburza I z 1063 vidbuvayetsya sproba rozshiriti volodinnya na pivnich za rahunok Lakza Shirvanshah buv neabiyakim i talanovitim derzhavnim diyachem ta diplomatom za 33 roki svogo pravlinnya vin doklav chimalo zusil na shlyahu zavoyuvannya susidnih teritorij ta zmicnennya svoyeyi derzhavi Za cogo volodarya shirvanshahi stali vikoristati politiku islamizaciyi zadlya zmicnennya vlasnoyi moguti na Kavkazi Prote spochatku postupalisya volodaryu Arrana Z 1066 roku vin vimushenij buv protidiyati vtorgnennyu armiyi Seldzhukiv Prote shirvanshah shvidko viznav vladu ostannih zobov yazavshis splachuvati shorichnu daninu mal u 30 tis dinariv chas vid chasu zbilshuvalasya do 40 abo 70 tis Vodnochas namagavsya vikoristovuvati yih pidtrimku zadlya rozshirennya svogo vplivu u 1080 h rokah pidkoreno Arran Mugan ta Gyandzha a takozh chastina Lakza ta Gruziyi U XII st politichne stanovishe Shirvana za chasi Minuchihra II posilyuyetsya Chimalu rol u comu zigrala ta obstavina sho z pochatku XII st derzhava Seldzhukiv vtrachaye svoyu politichnu mogutnist sho prizvelo do poslablennya zalezhnosti pidkorenih narodiv vid seldzhuckih sultaniv zmicnennyu nezalezhnosti miscevih volodariv Vodnochas rozpochalasya borotba z Gruziyeyu vijska yakoyi u 1117 roci peremogli shirvansku armiyu Pislya porazki seldzhukiv u 1121 roci vid ob yednanih vijsk gruzin ta kipchakiv u bitvi pri Didgori shirvanshahi rozrivayut zalezhnist vid Seldzhukiv prote viznayut zverhnist Gruziyi Vidatnu rol v novomu pidneseni derzhavi Shirvanshahiv vidigrav volodar Manuchehr III Velikij Pislya trivaloyi vijni z Davidom IV ta Demetre I vstanovlyuyutsya druzhni ta rivnopravni vidnosini z Gruzinskim carstvom Vodnochas zvodyatsya chislenni forteci chim zmicnyuyetsya zahist vid zovnishnih vorogiv ta poziciyi samogo shirvanshaha v seredini krayini Cyu politiku prodovzhiv nastupnij shirvanshah Ahsitan I yakij ozhenivsya na donci gruzinskogo carya Georgiya III dopomigshi ostannomu u 1177 roci pridushiti velike povstannya feodaliv Bulo takozh utvoreno koaliciyu z Vizantiyeyu ta Gruziyeyu yih ob yednani sili u 1174 roci zavdali rishuchoyi porazki rusam sho trivalij chas grabuvali kavkazki zemli Zmicnyuyutsya mista Baku Mardakyan U 1192 roci pislya strashnogo zemletrusu v rezultatu chogo bulo znisheno stolicyu Shamahi ta zaginula rodina shahinshaha za nakazom Ahsitana I stolicyu derzhavi bulo pereneseno do Baku Zmicnyuyetsya poziciya Shirvana pislya vstanovlennyu soyuzu z derzhavoyu Eldegezidiv zi stoliceyu u Tebrizi Pislya smerti Ahsitana I korotkij chas blizko 8 rokiv pravili jogo brati Shahanshah Fariburz II Farruhzad U period pravlinnya Gershaspa I do 20 h rokiv XIII st rozvivayutsya miske zhittya remesla torgivlya budivnictvo Rozgrom mongolami U 1222 Shirvanska derzhava zaznala napadu vijsk mongoliv na choli iz subedeyem ta Dzhebe znachna chastina mist bula splyundrovana Za pravlinnya Fariburza III Shirvan trivalij chas chiniv sprotiv mongolam yaki namagalisya ostatochno ponevoliti usi kavkazki zemli U 1225 roci navit zahopiv Derbentskij emirat Pri comu dovodilosya borotisya proti Gruzinskogo carstva ta horezmshaha Dzhelal ed Dina Makburni Vtim zreshtoyu u 1232 roci shirvanshah zaznav porazki Shirvanska derzhava dovgij chas z 1239 roku perebuvalo u napivnezalezhnomu polozhenni vid derzhavi Ilhaniv na choli iz dinastiyeyu Hulaguidiv Z 1250 h rokiv mazhe storichchya krayina bula arenoyu borotbi mizh Zolotoyu ordoyu ta Ilhanami Pri Hulaguyidah shirvanshahi sho pravili v svoyih volodinnyah na pravah vasaliv prodovzhuvali karbuvannya monet vid svogo imeni prote bez pishnih tituliv stavlyachi na pershe misce im ya mongolskogo kagana Shirvanshahi povinni buli brati uchast razom zi svoyimi zagonami v pohodah ilhanskih volodariv ta vikonuvati vsi zobov yazannya shodo svogo syuzerena razom z tim shirvanshahi skidalisya ta stavilisya za velinnyam mongoliv U 1256 roci berut uchast u pohodi proti ismayilitskoyi forteci Alamut v pivnichnomu Irani Baku peretvoryuyetsya na zimovu stavku Ilhaniv Pislya poslablennya ostannih u 2 j pol 1330 h rokiv shirvanshahi na netrivalij chas viznali zverhnist Gruzinskogo carstva a potim vimusheni buli vesti vijnu z mongolskoyu dinastiyeyu Chobanidiv Z borotbi z ostannimi namagalisya spiratisya na haniv Zolotoyi Ordi Ale u 1350 h rokah shirvanshah Kabus ibn Kejkubad viznav vladu mongoliv Dzhalayiridiv z Iraku U 1366 1369 vidbulasya sproba vidnoviti samostijnist prote nevdalo Vidnovlennya Kinec XIV st stav periodom pochatku novogo rozkvitu dlya derzhavi Shirvanshahiv koli vono bralo aktivnu uchast u politichnih podiyah regionu Osnovnoyu prichinoyu takoyi aktivnosti bula sproba zahistiti sebe vid napadiv z boku susidnih derzhav i zberegti politichnu nezalezhnist u skladnij politichnij situaciyi togo chasu U cej period pravitelem derzhavi Shirvanshahiv buv Shejh Ibragim I zasnovnik dinastiyi Derbendi Pid chas jogo pravlinnya osnovoyu zovnishnoyi politiki derzhavi buv zahist politichnoyi nezalezhnosti vid azijskoyi derzhavi Tamerlana Shob uniknuti rujnivnoyi navali z boku Tamerlana Amira Timura v period jogo pershogo pohodu u 1386 roci koli vin buv u Karabasi Shejh Ibragim I v Shamahi proviv hutbu p yatnichnu propovid na chest Timura vidkarbuvav na jogo chest moneti i visloviv svoyu pokirnist Tamerlan prijnyav Shejh Ibragima I viznav jogo volodarem Shirvana a zgodom peredav zemli kolishnogo Derbentskogo emiratu Vodnochas bula dosyagnuta insha meta suttyevo poslableno vijskova ta ekonomichna sila Gruziyi Z 1404 roku shirvanshah yak vasal stav pidkoryatisya timuridu mirzi Omaru Pislya smerti Tamerlana u 1405 roci shirvanshah virishiv vidnoviti nezalezhnist Shirvana U 1410 roci viznav zverhnist derzhavi Kara Koyunlu Shejh Ibragim I zalishiv za soboyu pravo keruvannya Shirvanskoyu oblastyu vid kordoniv Sheki do Derbenta Nezvazhayuchi na te sho derzhava Shirvanshahiv v politichnomu vidnoshenni zalezhala vid Kara Koyunlu vona zmogla zberegti vnutrishnyu nezalezhnist i prodovzhiti politichni vidnosini z susidnimi krayinami U cej period derzhavi Shirvanshahiv i Timuridiv pidtrimuvali druzhni vidnosini Ci vidnosini gruntuvalisya na vzayemnih politichnih interesah v regioni i viddzerkalyuvali derzhavni interesi storin U 1411 roci Shejh Ibragim I dlya rozvitku dobrosusidskih vidnosin z Timuridami spryamuvav svoyih posliv z dorogimi podarunkami do pravitelya derzhavi Timuridiv Shahruha Pislya smerti Shejha Ibragima I jogo nastupnik Halilulla I tak samo yak i jogo batko zberig i prodovzhiv druzhni vidnosini z derzhavoyu Timuridiv U period pohodu Shahruha na Azerbajdzhan u 1420 Halilulla I vidvidav jogo v Karabasi i visloviv jomu svoyu viddanist Dlya she bilshogo zmicnennya politichnih zv yazkiv z pravitelem Shirvana Shahruh vidav zamizh za Halilullaha I onuku Tamerlana Dlya zahistu svoyeyi derzhavnoyi nezalezhnosti shirvanshah praktikuvav riznobichnu zovnishnyu politiku Odnim z napryamkiv danoyi politiki bulo nalagodzhennya vidnosin z Osmanskoyu imperiyeyu Mizh Halilulloyu I ta osmanskim sultanom Mehmedom II vstanovilosya druzhnye listuvannya v yakomu shirvanshah informuvav sultana stosovno politichnih podij na Kavkazi ta v Irani Nastupni shirvanshahi prodovzhuvali cyu politiku U 1460 roci vijska shirvanshahiv zavdali rishuchoyi porazki armiyi Shejha Dzhunejda z dinastiyi Sefevidiv v yakij ostannij zaginuv Ce prizvelo do trivalogo protistoyannya mizh Shirvanshahami ta Sefevidami Zanepad U 1468 Kara Koyunlu zminila Ak Koyunlu v rezultati politika derzhavi Shirvanshahiv zaznala znachnih zmin Volodar Shirvana Farruh Yasar v protistoyanni Ak Koyunlu Timuridam pidtrimav ne Timuridiv chiya potuga na toj chas znachno oslabla a Ak Koyunlu V cej moment takozh vstanovlyuyut diplomatichni vidnosini z Velikim Knyazivstvom Moskovskim yake na toj chas she bulo vasalom Zolotoyi Ordi U 1465 roci posol shirvanshaha Gasan beka do Ivana III Ostannij u 1466 roci spryamuvav svogo posla Vasilya Papina do shirvanshaha Z cogo momentu vidnositi mizh Moskvoyu ta Baku stoliceyu derzhavi shivarnshahiv postijno pidtrimuvalisya posilivshis pislya otrimannya Moskoviyeyu nezalezhnosti Vodnochas Farruh Yasaru dovelosya protidiyati Sefevidiv Yih vijska na choli iz Shejhom Gejdarom u 1487 roci vderlasya do Shivana splyundruvavshi Shamahi U vidpovid shirvanshah v soyuzi z pivdennodagestanskimi volodaryami u 1488 roci zavdali rishuchoyi porazki Shejhu Gejdaru yakij zaginuv u bitvi Ale u 1500 roci Farruh Yasar zaznav porazki vid armiyi shaha Ismayila I Sefevida Shirvanshaha bulo shopleno ta stracheno Shirvanshah Gazi bek u 1501 roci pislya zahoplennya persami Baku viznav zverhnist Sefevidiv pislya cogo rozpochavsya vnutrishnij rozgardiyash Cim skoristalisya perski volodari yaki ostatochno poslabili Derzhavu Shirvanshahiv Zreshtoyu Tahmasp I Sefevidi u 1538 roci povaliv shirvanshaha Shahruha Cim zavershilasya istoriya Derzhavi Shirvanshahiv Shahruha stracheno u 1539 roci u Tebrizi NaselennyaV davninu tut meshkali leki lezgini zekeni cekani shekinci henuki henavi kaspiyi sharvani hsrani tavaspari hechmataki izhmahi bakani pikonaki pechenigi massageti maskuti bilshist z yakih buli avtohtonnimi Z VI st vidbuvayetsya intensivna migraciya tyurkiv salariv v Aran Shirvan i Mugal U VII IX st syudi pronikayut sabiri hozari i bulgari a zgodom arabi Usi voni zalishili svij slid v toponimici Najvidomishim ye pohodzhennya nazvi mista Baku vid plemeni bakani sho meshkali na suchasnomu Apsheronskomu pivostrovi U 1250 1260 h vidbulosya rozselennya mongolskih kochivnikiv Z chasom arabski ta inshi plemena asimilyuvalisya sered tyurok vtrativshi vlasnu movu Derzhavne upravlinnyaDinastichnim titulom Shirvanshahiv buv malik car hakan pri mongolah sultan z epitetami al Adil pravosudnij al Muazzam verhovnij al alim premudrij ta in Shirvanshahami zvalisya usi predstavniki dinastiyi Vsi ci tituli i epiteti zafiksovani yak na monetah tak i v napisah sho vidbivali realnij stan Shirvanskoyi derzhavi ta yiyi volodariv Nastupnoyu osoboyu pislya shirvanshaha buv vizir sho vidnosivsya do vishoyi chinovnoyi znati Posadu vizira pri dvori Shirvanshahiv protyagom troh pokolin obijmala rodina al Kakuyi sho za svoyim pohodzhennyam vidnosilasya do gilki vidomoyi dejlemskoyi dinastiyi Vizir mav znachnu vladu buv nadilenij pravom nadavati nagorodi sluzhilij znati Razom z tim znachna chastina derzhavnim pitan rozglyadalasya divanom civilnim ta finansovim upravlinnyam na choli yakogo stoyav sahib Zastupnikom vizira buv nayib sho priznachavsya shirvanshahom Chasto nayib vodnochas buv sahibom divanu Do divanu nalezhali mustaufi vishi chini finansovo rahunkovoyi sluzhbi yaki na v obmezhennya vladi vizira pridbali vpliv u XV st Yim pidkorilisya mushriri chinovniki kontroleri sho diyali v mistah oblastyah ta okrugah Zbirannyam podatkiv u mistah zajmalisya amili Arid zajmavsya rahuvannyam vijska ta vijskovoyi platni V dopomogu ostannim priznachali katibiv znavciv riznih sprav ta nauk Znachnoyu figuroyu v miskij feodalnoyi administraciyi buv muhtasib yakij kontrolyuvav bazari i torgovo remisnichi kvartali mista pereviryav yakist produktiv stezhiv za chistotoyu i poryadkom za pravilnim vzhivannyam mir i vag vikonuvav takozh policejski funkciyi slidkuvav za vikonannyam mistyanami religijnih norm Koranu ta islamu U vijskovij spravi shirvanshahu dopomagav shihna vijskovij radnik Cyu posadu vprovadzheno z XI st Za budivelni ta inshi podibni roboti vidpovidav me mar yakomu pidporyadkovuvalisya rizni organizaciyi remisnikiv ciyeyi galuzi Mirab zajmavsya postachannyam mista vodoyu i rozpodilom vodi sered meshkanciv mista stezhiv za spravnistyu zroshuvalnih kanaliv ta chistotoyu dzherel j kolodyaziv Vazhlivoyu posadu u miskij administraciyi bula posada sadra sho vidpovidav za spravi vakfa Jogo priznachav osobisto shirvanshah Do miskoyi aristokratiyi v Derzhavi Shirvanshahiv vidnosilosya bagate kupectvo yake volodilo bazarnimi ryadami karavan sarayami i remisnichimi majsternyami chasto zajmalo vazhlivi posadi v upravlinni krayinoyu Chasto yih pov yazuyut z rayisami starijshinami mist golovami kupeckih gildij ta remisnichih cehiv Chasto rayisi opinyalisya v opoziciyi do shirvanshaha ocholyuyuchi zakoloti proti pravitelya mista Vishe duhovenstvo skladali shejh al islam shejhi sufiyi kadi i kadi al kudat tobto kadi golovnogo mista oblasti yaki mogli anulyuvati prava na volodinnya diyali na pidstavi zakoniv shariatu i vidali shariatskim sudom takozh zajmalisya rozpodilom spadshini ukladennyam shlyubiv Do duhivnictva takozh nalezhali imami sobornoyi mecheti muddarisi vikladachi medrese seyidi shejhi dervishskih osel hanak zavij mutavalliyi vakfiv Gnoblenim naselennyam bulo selyanstvo ta remisniki sho stanovili socialnij shar vidomij pidnazvoyu rajya Na nogo prihodiv najbilshij podatkovij tisk Borotba proti cogo viklikala chislenni povstannya osoblivo u XII XIII st Selyani rozriznyalisya za svoyim stanovishem Terminami al akara viznachali hliborobiv a al dahakin od dihkan zemlevlasnikiv vilnih dribnih vlasnikiv zemli sho buli podatnim stanom Termini barzigar muzari akkari mali znachennya zalezhnogo selyanina yakij vnosiv zemlevlasniku rentu groshima i naturoyu z chastki vrozhayu U mistah zhili takozh dervishi i najbidnishi verstvi miskogo naselennya adzhamire va oubash tobto chern natovp prostij lyud Zdebilshogo ce buli bezzemelni rozoreni selyani yaki porinuli u mista de zhili na timchasovi i podenni zarobitki Voni stanovili najbilsh nizku stupin socialnogo skladu miskogo naselennya Shirvana U XI XVI st u feodalnomu suspilstvi Shirvana pevne misce zajmali rabi yaki skladalisya z polonenih zahoplenih vijskami pid chas vijni Rabska pracya zastosovuvavsya v domashnomu pobuti ta silskomu gospodarstvi yak desheva robocha sila Rabi skladali odnu z najbilsh prignoblenih grup naselennya mist i silskih miscevostej EkonomikaIz samogo pochatku svogo isnuvannya u derzhavi osnovnimi galuzyami buli zemlerobstvo sadivnictvo ribalstvo ta skotarstvo Postupovo rozvivalosya shovkivnictvo Znachushimi mistami buli Yazidiya Shamahi Murgan Baku Shabaran Kabala Baku staye vazhlivishim portom derzhavi Vidbuvalasya torgivlya z riznimi oblastyami suchasnogo Iranu Hazariyeyu Kiyivskoyu Russyu Bagdadom Siriyeyu derzhavami Serednoyi Aziyi krayinami Indostanu Eksportnimi tovarami z cogo momentu stayut marena cinni vidi osetrovih rib nafta vikoristovuvalasya u vijskovij spravi ta medicini hudoba shafran sil virobi z midi posud z tonkogo skla glazurovana keramika V seredini derzhavi koristuvalisya popitam virobi zi sribla ta zolota Vidnovlennya samostijnosti Shirvana u XII st spriyalo posilennyu torgovelno ekonomichnih vzayemin Shirvana Na pochatku XIII st derzhava perezhivala ekonomichne pidnesennya a takozh zrostannya znachennya mist burhlivij proces utvorennya velikih naselenih punktiv rozshirennya remesla torgivli tovarno groshovih vidnosin V cej chas procvitali mista Shamahi Berda Kabala Sheki Baku Bajlakan Shamahi z naselennyam 100 tis stayut golovnim torgovelnim mistom z Dagestanom ta inshimi kavkazkimi zemlyami Zolotoyu ordoyu Tut bulo bezlich rinkiv i karavan sarayiv Vona takozh staye miscem vigotovlennya shovkovih tkanin peretvoryuyetsya na odin z centriv rabotorgivli Vazhlivishimi eksportnimi tovarami stayut shovk sirec shovkovi tkanini bavovna kilimi ta virobi z lonu Znachnij dohid otrimuvalisya vid ekspluataciyi nafti i solyanih kopalen Shirvanshahi priznachali osoblivih zbirachiv dohodiv naziriv z naftovih kolodyaziv i solyanih promisliv V cej chas vstanovlyuyutsya torgovelni zv yazki z mistami Italiyi ta Franciyi kudi perevazhno nadhodiv shovk sirec ta kilimi Vidbuvayetsya specializaciya providnih galuziv remisnikiv sho stvoryuyut vlasni spilki ta organizaciyi U XIII XIV st pid chas pidkorennya Shirvanu mongolam ekonomichne stanovishe znachno pogirshilosya Zemli shirvanshahiv stayut miscevim postijnih pohodiv ta vijskovih sutichok V pidsumku zemli pasovisko rozoreni vidbuvayetsya zanepad mist ta torgivli Znachna kilkist kupciv ta remisnikiv zaginula abo bulo peretvoreno u rabiv j perevedeno do mongolskih stavok Lishe za ilhaniv Gazan hani ta Oldzhajtu roblyat sprobi z vidnovlennya ekonomiki Shirvana zokrema skasovuyut nizku podatkiv Vodnochas shirvanski kupci zumili vikoristati utvoreni mongolski derzhavi sho prostyagalisya do Kitayu j Koreyi Cya situaciya spriyalo nalagodzhennyu bilsh vilnoyi ta vigidnoyi torgivli z Dalekim Shodom Ale vzhe za Abu Sayida 1316 1335 znovu pochinayutsya vijni z Zolotoyu Ordoyu todi praviv han Uzbek zemli Shirvana vkotre spustoshuyutsya Lishe z 1360 h rokiv pochinayetsya vidnovlennya gospodarstva Derzhavi Shirvanshahiv U XV XVI st vidbulosya vidnovlennya ekonomiki Vidobutok nafti zbilshilosya do 50 t shodenno Yiyi vikoristovuvali v seredini krayini a takozh postavlyali do Osmanskoyi imperiyi ta krayin Blizkoyi ta Serednogo Shodu Takozh u velikij kilkosti viroshuvali pshenicyu ris nabuv rozvitok skotarstva perevazhno dribnoyi hudobi zokrema dzhejraniv Shamahi vidnovili sebe yak centr virobnictva ta torgivli shovkom V cej chas vidnovlyuyut usi mista sho zaznali rozorennya v chasi mongoliv Znovu potuzhno rozvivayetsya virobnictvo mareni kilimiv keramichnogo ta sklyanogo posudu Pershe misto v importi zajmali parcelyanovi virobi V cej chas vidnovlyuyutsya torgovelni vidnosini iz Zahidnoyu Yevropoyu zavdyaki poserednictvu venecijskih ta genuezkih kupciv Baku ta Shamahi stav miscem perebuvannya chislennih inozemnih kupciv Podatki Osnovnim vidom dohodiv buv idrar groshova viplata sho priznachalasya postijno i spadkovo z podatkovih koshtiv mista abo okrugu Isnuvali j inshi groshovi viplati krim idrara tasvig platnya mushahara misyachna plata Dohodi divana skladalisya z podatkiv i podativ sho nadhodili perevazhno u viglyadi groshovoyi renti potim vijskovoyi zdobichi i dani U XII st zagalom isnuvalo blizko 20 podatkiv Za chasiv Ilhaniv yih kilkist zrosla do 50 U XIV st 37 podatkiv Odnim z najvazhkishih podatkiv v chasi Seldzhukiv ta Ilhaniv buv haradzh pozemelni podatki yaki styaguvalasya yak naturoyu tak i groshima U XI XIV st krim osnovnogo podatku haradzh sho viplachuyetsya zhitelyami groshima isnuvali takozh jogo nadbavki al far 1 10 vrozhayu i ushr veliki zemlevolodinnya Odnim z nadzvichajno rozorlivih dlya meshkanciv mist podatkiv sho nakladavsya derzhavoyu abo mozhnovladnih feodalom buv avariz Vin styaguvavsya dlya pokrittya ekstrenih vitrat u zv yazku z vijnoyu rodinnimi urochistostyami pri dvori Pri mongolah Ilhanah Chobanidah Dzhalayiridah najposhirenishim podatkom u mistah bula tamga podatki z torgivli na bazarah yak optovoyi tak i rozdribnoyi Podatok buv duzhe vazhkim dlya naselennya i galmuvav rozvitok torgivli v mistah U mistah isnuvalo tak zvane dorozhnye mito badzh Zemelne volodinnya Osnovnimi vidami zemelnoyi vlasnosti buli ikta mulk i divani derzhavni mulk i hass osobisti zemli volodarya abo chleniv pravlyachoyi dinastiyi vakf zemli chi mayetki zapovidani religijnim zakladom mulk privatnovlasnicki zemli feodaliv i vilnogo selyanstva dzhamaat zemli gromadi zemli udzhej tyurkskih voyakiv v prikordonni KulturaU VII IX rozpovsyudzhuyetsya arabska mova Chislenni predstavniki Shirvana navchalisya u Bagdadi Kayiri Oleksandriyi Buhari Samarkandi Nishapuri vidviduvali krayini Blizkogo i Serednogo Shodu veli listuvannya z diyachami nauki i kulturi Arabskogo halifata Z st posilyuyetsya vpliv perskoyi movi ta literaturi XI st stalo period posilennyam znachennya tyurkskoyi movi Pri dvori shirvanshaha Fariburza I zbiralisya poeti yaki pisali hvalebni odi shirvanshaha arabskoyu movoyu najvidomishim z nih buv al Gazzi U seredini XII st u Shirvani procvitalo mistectvo osoblivo literatura predstavlena imenami Nizam ad Din Abu l Ala Gyandzhevi Falaki Shivani Afzal ad Din Ibrahim ibn Ali Hagani Mudzhiriddinom Bejlagani ta inshih vidatnih diyachiv yaki perebuvayut pid zastupnictvom shirvanshaha Minuchihra III ta jogo nashadkiv Nizka vchenih i poetiv vihidci z Shirvana vidigravala u XII XIII st znachnu rol u rozvitku naukovoyi dumki ne lishe v Shirvani ale i v bagatoh krayinah Blizkogo Shodu V cej chas formuyetsya azerbajdzhanska literaturna mova U XIV st vidomim poetom buv Izzeddin Hasan oglu Osnovnimi zhanrami poeziyi yak i na vsomu Blizkomu i Serednomu Shodi buli arabo perski zhanri kasida hvalebna oda gazel lirichni virshi i rubayi chotirivirshi na rizni temi U XI pochatku XIII st u zv yazku z rozkvitom mist i miskoyi kulturi rozvivayutsya takozh arhitektura i mistobuduvannya Z IX do XI st zbereglosya neznachna kilkist arhitekturnih pam yatok U cej period skladayutsya tipi kultovih sporud golovnim chinom mechetej mechet Muhammad ibn Abu Bakra v starij forteci Baku vidoma pid nazvoyu Sinih kala zlamana vezha Pam yatniki arhitekturi XI XIII st viddzerkalyuyut visokij rozvitok i harakterizuyutsya yaskravo virazhenoyu samobutnistyu i lokalnimi osoblivostyami sho vidriznyayut yiyi vid zodchestva susidnih j sumizhnih krayin Blizkogo Shodu tut sformuvalasya odna z arhitekturnih shkil shirvano apsheronska Do neyi vidnosyatsya cilisnist hudozhnogo obrazu arhitekturnih sporud sho viznachayetsya harakterom i strukturoyu kam yanoyi kladki rozmishennya na gladkomu tli ciyeyi kladki plastichno bagatih elementiv dekoru sho stvoryuye gru svitlotini relyefom NaukaZnachnogo rozvitku v XI XIII st dosyagli astronomiya i astrologiya U seredini XII st u Shirvani meshkav vchenij Farid ad Din Shirvani yakij protyagom 30 rokiv zajmavsya astronomiyeyu i sklav nizku tablic zirok Znachnogo rozvitku nabulo bogoslov ya pov yazane z pravnictvom fikh Do chisla vidomih fakihiv pravoznavciv XII st vidnosyat zhitelya Shamahi Abu Bakra Muhammada Shirvani yakij meshkav yakijs chas v medrese Nizamijye v Bagdadi Vcheni Shirvana zajmalisya takozh geografiyeyu kosmografiyeyu matematikoyu himiyeyu medicinoyu muzikoyu Vidomi buli likari Mahmud hodzha Shams ad Din Tabib ShirvanshahiDinastiya Maz yadidiv Hajsam ibn Halid 861 880 Muhammad I 881 912 Hajsam II 912 913 Ali ibn Hajsam 913 917 Muhammad II 917 Yazid I 917 948 Muhammad III 948 956 Ahmad I 956 981 Muhammad IV 981 991 Yazid II 991 1027 Dinastiya Kesranidiv Manuchehr I 1027 1034 Abu Mansur Ali ibn Yazid 1034 1043 Kubad ibn Yazid 1043 1049 Buht Nassar Ali ibn Ahmad ibn Yazid 1049 1050 Salar ibn Yazid 1050 1063 Fariburz I 1063 1096 Manuchehr II 1096 1105 Afridun I 1105 1120 Manuchehr III 1120 1160 Afridun II 1160 Ahsitan I 1160 1197 Shahanshah 1197 1200 Fariburz II 1200 1203 Farruhzad I 1203 1204 Gershasp I 1204 1225 Fariburz III 1225 1244 Ahsitan II 1244 1260 Farruhzad II 1260 1282 Ahsitan III 1282 1294 Kejkabus I 1294 1317 Kejkubad 1317 1356 Kabus 1356 1372 Husheng 1372 1382 Dinastiya Derbendi Shejh Ibragim I 1382 1417 Halilulla I 1417 1465 Farruh Yasar 1465 1500 Bahram bek 1500 1501 Gazi bek 1501 1502 Sultan Mahmud 1502 Shejh Ibragim II 1502 1524 Halilulla II 1524 1535 Farruh Yasar II 1528 Shahruh 1535 1538 DzherelaRashid ad Din Sbornik letopisej M JL 1952 T 1 Kn 1 T 1 Kn 2 Ashurbejli S B Gosudarstvo Shirvanshahov VI XVI vv Monografiya Baku Izd vo Azerneshr 1997 408 s Magomedov P M Iz istorii sovmestnoj borby dagestanskih i azerbajdzhanskih narodov protiv inozemnyh zahvatchikov UZ Azerbajdzhanskogo gosuniversiteta im S M Kirova Baku 1956 4 S 85 93 Bakihanov A K A Gyulistan i Iram Baku 1991Div takozhShamakeyiPosilannyaShirvanshahi na sajti runivers ros Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Derzhava Shirvanshahiv