Дергачі́вський райо́н — колишня адміністративно-територіальна одиниця у північній частині Харківської області, частина історичної Слобожанщини. Населення район становить 94 826 осіб (на 1 лютого 2012 року). Датою заснування району вважається 7 березня 1923 року, коли уряд радянської України затвердив новий адміністративно-територіальний поділ територій УСРР. Повіти і волості було замінено на округи і райони. До Харківського округу тоді входило 24 райони, в тому числі Деркачівський і Козачолопанський (ліквідований у 1925 році). З 1943 року радянська влада без офіційного перейменування почала використовувати російську назву Дергачі. Тепер це місто Дергачі Харківської області.
Дергачівський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Харківська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Харківська область | ||||
Код КОАТУУ: | 6322000000 | ||||
Утворений: | 1923 | ||||
Населення: | ▲ 95 111 (на 1.02.2016) | ||||
Площа: | 900 км² | ||||
Густота: | 105.4 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-5763 | ||||
Поштові індекси: | 62300—62371 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Дергачі | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Селищні ради: | 7 | ||||
Сільські ради: | 7 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Смт: | 7 | ||||
Села: | 47 | ||||
Селища: | 8 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Лазарєв Геннадій Юрійович | ||||
Голова РДА: | Усов Володимир Вікторович | ||||
Вебсторінка: | Дергачівська РДА Дергачівська райрада | ||||
Адреса: | 62300, Харківська обл., Дергачівський р-н, м. Дергачі, пл. Перемоги, 5а | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Географія
Дергачівщина має вигідне географічне розташування — район межує з Бєлгородською областю Російської Федерації (протяжність кордону — 16 км), а також із Валківським, Богодухівським, Золочівським і Харківським районами Харківської області.
Золочівський район | ![]() | |
Богодухівський район | ![]() | Харківський район |
Валківський район | Харківський район Люботин | Харків |
Загальна площа району становить 900 км², або 2,9% території Харківської області.
Районом протікають річка Лопань (протяжність по території району майже 50 км) і річка Уда (протяжність по території району — 7,38 км).
Загальні відомості
Центр району — місто Дергачі з майже двадцятитисячним населенням. Назву міста пов'язують з легендарним козаком на прізвисько Деркач, а ще з назвою птаха — деркача, який полюбляв гніздитися в цій місцевості. Історики вважають, що поселення виникло у другій половині XVII сторіччя, як форпост Харківської укріпленої лінії.
Дергачівський район має високий природно-ресурсний потенціал. Його основу складають: глина, суглинок — у Білашівському і Лужківському родовищах, пісок силікатний — у Пересічанському родовищі, вода мінеральна — у Березівському родовищі.
Відстань від районного центру до міста Харкова становить 12 км.
Історія
7 березня 1923 року уряд України затвердив новий адміністративно-територіальний поділ. Повіти і волості було замінено на округи та райони. До Харківського округу тоді входило 24 райони, у тому числі Деркачівський. Головою Деркачівського райвиконкому був обраний Т. Ю. Смалько.
Першочергова увага була приділена питанням економіки. У 1928 році в Деркачах було збудовано цегельний завод, у 1930 році — на базі колишньої майстерні В. І. Ломакіна створено державний механічний завод «Незаможник» (нині — ), утворюються кооперативні артілі та колгоспи.
У 1922 році на базі середнього сільськогосподарського училища, що існувало з 1911 року, в Малій Данилівці було відкрито Харківській зооветеринарний інститут (нині — Харківська державна зооветеринарна академія). А з 1926 року поблизу с. Пересічне функціонує санаторій «Березівські мінеральні води».
Голодомор 1932–1933 прямо позначився на районі — радянська влада замучила голодною смертю значну частину українського населення. Місцем масових поховань був так званий Гришин Яр (між Деркачами та Малою Данилівкою).
Радянсько-німецька війна
Друга світова війна, яку розпочали Німеччина та СРСР, стала новою катастрофою для району. У червні 1941 проведено примусову мобілізацію в сталінську армію, а тисячі жителів району брали участь у каторжних роботах на оборонній лінії навколо Харкова, що проходила в районі сіл Гаврилівки, Солоницівки, Пересічного, Вільшан і станції Ріпки (Богодухівський район). Понад 3 тисячі жителів району виїхали на спорудження оборонної лінії біля міста Чернігова та станції Крути.
22 жовтня 1941 р. німецькі війська увійшли в Деркачі. У травні-червні 1942 за спробу втечі та саботаж розстріляно 20 військовополонених. 1033 завербувалися на роботи до Німеччини і так уникли сталінського терору після 1944.
Під час окупації у районі нібито діяла підпільна партійна організація, яка мала у своєму складі 19 осіб, серед них — третій секретар КП(б)У М. Б. Ясновицький, голова райвиконкому Д. С. Коваль та ін. Крім того, в районі було створено декілька партизансько-диверсійних груп у Вільшанах, Козачій Лопані, Черкаській Лозовій та інших населених пунктах, але знайшлися зрадники, і майже все підпілля в 1942 році було розгромлене.
13 лютого 1943 року Радянська Армія вперше увірвалася у Деркачі і район, але вже 10 березня тікали під тиском німецьких військ. Остаточно селище було реокуповане лише 19 серпня 1943, під час Харківсько-Бєлгородської наступальної операції.
Три дні 28-ма гвардійська та 84-та стрілецька дивізії вели вперті бої біля Деркачів — одного з опорних пунктів ворога на шляху до Харкова. В ті дні зав'язався жорстокий бій на околицях Деркачів за залізничну станцію. Командуючий Степовим фронтом маршал І. С. Конєв віддав наказ посилити наступ і якнайшвидше оволодіти селищем.
Харківська визвольна операція мала особливе значення у завершальному етапі Другої світової війни. Історики розглядають її як складову частину Курської битви, але в історії новітньої України її значення більше. Є всі підстави вважати, що саме визволення Харкова поклало початок процесу безперервного звільнення України від німецько-фашистських загарбників.
22 серпня 1943 року частини 53-ї армії захопили вигідні позиції для завдавання ударів по західних та північно-західних околицях Харкова. З висоти 208,6 м відкривався вид на місто. На висоті 197,3 м біля с. Солоницівка знаходився командний пункт маршала Івана Конєва.
На 22 серпня ключові позиції біля Харкова були зайняті радянськими військами. Німецьке командування почало відводити свої війська. Щоб урятувати місто від руйнування, командуючий Степовим фронтом І. Конєв зі свого командного передового пункту віддав наказ військам 67-ї та 7-ї гвардійських армій про нічний штурм Харкова. Першим увійшли на площу Дзержинського у палаючому місті частини 186-ї стрілецької дивізії. Ранком 23 серпня 1943 року Харків було повністю звільнено від окупантів.
Зараз меморіальний комплекс «Висота маршала Конєва» у села Солоницівка став центром не лише районних, а й обласних заходів, присвячених пам'ятним датам радянсько-німецького військового конфлікту. Саме тут збираються ветерани 53-ї та 57-ї сталінських армій.
На фронти і партизанські загони загнали 1756 жителів селища, 500 з них нагородили орденами та медалями сталінського СРСР. 956 чоловік убиті.
1943 року селище Деркачі невмотивовано перейменовано в російське — Дергачі.
Післявоєнний період
У післявоєнні часи продовжилося впорядкування адміністративно-територіального поділу Харківської області, а 12 серпня 1959 р. Дергачівський район був укрупнений за рахунок ліквідованих сусідніх районів. У червні 1977 року селище Дергачі набуло статусу міста районного підпорядкування.
Незалежність
У районі створено новий регіональний ландшафтний парк «Фельдман-Екопарк» площею 140,5 га для збереження цінних природних комплексів.
Адміністративний устрій
Район адміністративно-територіальний поділяється на 1 міську раду, 7 селищних рад та 7 сільських рад, які об'єднують 95 населених пунктів та підпорядковані .
Економіка
Дергачівський район має досить розвинену виробничу інфраструктуру. Всього в районі функціонує 1175 підприємств, організацій, установ різних форм власності.
Основними галузями народного господарства району є промисловість та сільське господарство.
Питома вага промисловості Дергачівського району в загальному виробництві області становить 3,6%. Всього ж тут діє 27 промислових підприємств, на яких працює понад 3 тисячі чоловік. Річний обсяг промислового виробництва продукції в діючих цінах склав за 2006 рік 711 млн грн.
У структурі промислового виробництва переважають: виробництво електроенергії (ВАТ «Харківська ТЕЦ−5»); деревообробка (ЗАТ «Солоницівський комбінат меблевих деталей»); машинобудування та металообробка (ДП «Дослідний завод “Енергосталь”»); промисловість будівельних матеріалів (ВАТ «Курязький завод силікатних виробів», ТОВ «Едельвейс», ТОВ «Дергачівське заводоуправління»).
В районі створено сприятливі умови для розвитку малого бізнесу. На 1 січня 2007 року в районі зареєстровано суб'єктів малого бізнесу:
- юридичних осіб — 382;
- фізичних осіб — 3170.
Однією з провідних галузей району, в якій працюють понад 1,5 тисяч осіб, є сільське господарство. Загальна площа сільгоспугідь становить 59,6 тисяч га., у тому числі:
- ріллі — 44355 га;
- зрошувальні землі — 1906 га;
- пасовища — 8373 га;
- сінокоси — 4053 га;
- сади — 2537 га.
Крім того, в районі нараховується 19,4 тис. га землі, вкритої лісом.
Крім того, в районі нараховується 22,1 тис. га землі, вкритої лісом.
До складу агропромислового комплексу району входить 73 підприємства і організації всіх форм власності, в тому числі, 56 фермерських господарств.
Сільське господарство в районі спеціалізується на вирощуванні зернових та олійних культур, а також на тваринництві. Рослинництво є провідною галуззю сільськогосподарського виробництва, його внесок до загального обсягу виробленої продукції становить 67 %.
Пріоритети розвитку
- підвищення якісного рівня життя населення;
- відродження та розвиток промислового комплексу району;
- всебічний розвиток сільськогосподарського виробництва;
- поліпшення екологічного стану району.
Сьогодні Дергачівський район — один з найбільших приміських районів Харківської області. Його жителі роблять гідний внесок у розбудову України, у розвиток економіки і культури країни.
Транспорт
Територією району проходить автошлях E105.
Населення
Розподіл населення за віком та статтю (2001):
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 44 874 | 6902 | 7768 | 13 344 | 11 730 | 4956 | 174 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 53 611 | 6797 | 7461 | 13 672 | 14 735 | 10 012 | 934 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Населення району — 95771 осіб, із них:
- 67976 осіб (71%) — міське населення;
- 27795 осіб (29%) — сільське населення.
Загальна кількість пенсіонерів у районі 28,147 тис. осіб (29,2%). За щільністю населення (103 особи на 1 км²) район посідає одне з провідних місць в області.
Народжуваність у районі в 2006 році склала 8,3 на 1000 осіб. Смертність — 19,4 на 1000 осіб.
Національний склад населення в районі стабільний — абсолютна більшість українці:
Національність | Кількість осіб | Процентне співвідношення |
---|---|---|
Українці | 79 126 | 80,3 |
Росіяни | 17 949 | 18,2 |
Білоруси | 384 | 3,9 |
Цигани | 158 | 1,6 |
Грузини | 141 | 1,43 |
Вірмени | 137 | 1,39 |
Усього серед мешканців району понад 50 національностей, переважно мігрантів.
На території району розташовані: одна міська, сім селищних і сім сільських рад, до складу яких входить 63 населені пункти, 55 з яких — села.
У 2010 р. Дергачівський район був обраний Кабінетом Міністрів України для проведення пробного перепису населення як найбільш типовий в Україні за структурою населення.
Освіта
У районі працює 28 денних і одна вечірня загальноосвітня школа, в яких навчається 8902 учня. В школах працює 880 педагогічних працівників. В 14 дитячих дошкільних закладах виховується 1918 дитини. Працює два позашкільні заклади: будинок дитячої та юнацької творчості та дитячо-юнацька спортивна школа. Крім того, діють дві музичні школи, професіональний аграрний ліцей, де навчаються 104 учня.
У районі діє один з найстаріших в Україні ВУЗів — Харківська зооветеринарна академія. В його стінах навчається 3939 студентів усіх форм навчання, а професорсько-викладацький склад інституту налічує 280 чоловік.
У школах району працює 27 комп'ютерних класів. 26 шкіл підключено до мережі Інтернет.
У районі функціонують 18 закладів культури клубного типу, районний Будинок культури (м. Дергачі), дитячий клуб «Орлятко» (смт. Солоницівка), дві музичні школи (м. Дергачі, смт. Мала Данилівка) та 28 масових універсальних бібліотек, об'єднаних централізованою бібліотечною системою.
Соціальна сфера
У Дергачівському районі діє 7 музеїв:
- с. Солоницівка — музей «Харківщина у Великій Вітчизняній війні 1941–1945 років»;
- с. Руська Лозова — музей 3-ї танкової Червонопрапорної, орденів А. Суворова, М.Кутузова, Б. Хмельницького, Чаплинсько-Будапештської бригади;
- смт. Мала Данилівка — музей історії Харківського зооветеринарного інституту;
- смт. Козача Лопань — музей бойової слави;
- смт. Пересічне — історико-краєзнавчий музей;
- с. Подвірки — музей А. С. Макаренка у Курязької виховній колонії;
- м. Дергачі — краєзнавчий музей.
Медичне обслуговування населення Дергачівського району здійснюють 30 лікувально-профілактичних заклади, 14 амбулаторій, 3 здравпункти і 9 ФАПів.
На території району знаходиться один із найкращих в Україні лікувально-курортних профілакторіїв — санаторій «Березівські мінеральні води» на 1100 місць.
До районних засобів масової інформації належать районна газета «Вісті Дергачівщини», районне державне радіомовлення та газети органів місцевого самоврядування.
У районі працює кінно-спортивна школа, 2 спортивно-оздоровчі клуби, спортивний клуб «Енергетик». 35 — обладнаних футбольних поля та 2 стадіони. Найкращим спортивним комплексом району є спортивний комплекс ТЕЦ-5.
Релігія
На території району діють релігійні громади:
- Української православної церкви — 15;
- євангельських християн-баптистів — 4;
- адвентистів Сьомого дня — 1;
- Православної Церкви України — 1;
- Свідків Єгови — 1;
- Дергачівської християнської церкви — 1.
Пам'ятки та пам'ятники
У Дергачівському районі Харківської області на обліку перебуває 66 пам'яток історії. На території Дергачівщини налічується 68 пам'яток історико-монументального мистецтва, а також пам'ятки культури державного та місцевого значення. Серед них:
- церква Різдва Христова із дзвіницею в м. Дергачі (1838 рік побудови);
- Миколаївська церква в селищі Вільшани (1741 р.);
- Земельний банк в селищі Вільшани (1907 р.);
- Михайлівська церква в селищі Пересічне (1821 р.);
- Конюшня з манежем у селищі Мала Данилівка (початок ХХ ст.).
У Дергачівському районі Харківської області на обліку перебуває 39 пам'яток археології.
В межах району також розташовано 9 об'єктів природно-заповідного фонду.
Персоналії
З Дергачівським районом пов'язані імена таких відомих діячів української культури, як Олександр Олесь, Гнат Хоткевич, П.Савченко, П. Шатун, Д. Бакуменко, М. Олешко та інші.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Дергачівського району було створено 56 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 49,10% (проголосували 39 446 із 80 339 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 35,61% (14 047 виборців); Михайло Добкін — 30,20% (11 912 виборців), Сергій Тігіпко — 7,27% (2 868 виборців), Юлія Тимошенко — 7,10% (2 802 виборців), Олег Ляшко — 4,09% (1 613 виборців), Анатолій Гриценко — 3,95% (1 560 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 1,74%.
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Дергачівський район |
- Районні ради Харківщини [ 16 липня 2019 у Wayback Machine.] oblrada.kharkov.ua
- Розпорядження Президента України від 3 квітня 2020 року № 231/2020-рп «Про призначення В.Усова головою Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області»
- Ivan Shevtsov (11 березня 2017). . Архів оригіналу за 18 лютого 2020.
- Рішенням Харківської обласної ради від 20 червня 2013 р. № 762-VI "Про створення регіонального ландшафтного парку «ЕКОПАРК»"
- Адміністративно-територіальний устрій Дергачівського району [ 11 червня 2012 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- [Населення за статтю та віком...2001]. Архів оригіналу за 20 травня 2022.
- Кабінет Міністрів України - Про проведення пробного перепису населення. www.kmu.gov.ua (ua) . Процитовано 15 березня 2019.
- . www.unian.ua (укр.). Архів оригіналу за 7 травня 2015. Процитовано 15 березня 2019.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 13 квітня 2016.
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (червень 2014) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dergachi vskij rajo n kolishnya administrativno teritorialna odinicya u pivnichnij chastini Harkivskoyi oblasti chastina istorichnoyi Slobozhanshini Naselennya rajon stanovit 94 826 osib na 1 lyutogo 2012 roku Datoyu zasnuvannya rajonu vvazhayetsya 7 bereznya 1923 roku koli uryad radyanskoyi Ukrayini zatverdiv novij administrativno teritorialnij podil teritorij USRR Poviti i volosti bulo zamineno na okrugi i rajoni Do Harkivskogo okrugu todi vhodilo 24 rajoni v tomu chisli Derkachivskij i Kozacholopanskij likvidovanij u 1925 roci Z 1943 roku radyanska vlada bez oficijnogo perejmenuvannya pochala vikoristovuvati rosijsku nazvu Dergachi Teper ce misto Dergachi Harkivskoyi oblasti Dergachivskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Harkivska oblastOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Harkivska oblastKod KOATUU 6322000000Utvorenij 1923Naselennya 95 111 na 1 02 2016 Plosha 900 km Gustota 105 4 osib km Tel kod 380 5763Poshtovi indeksi 62300 62371Naseleni punkti ta radiRajonnij centr m DergachiMiski radi 1Selishni radi 7Silski radi 7Mista 1Smt 7Sela 47Selisha 8Rajonna vladaGolova radi Lazaryev Gennadij YurijovichGolova RDA Usov Volodimir ViktorovichVebstorinka Dergachivska RDA Dergachivska rajradaAdresa 62300 Harkivska obl Dergachivskij r n m Dergachi pl Peremogi 5aMapaDergachivskij rajon u VikishovishiGeografiyaDergachivshina maye vigidne geografichne roztashuvannya rajon mezhuye z Byelgorodskoyu oblastyu Rosijskoyi Federaciyi protyazhnist kordonu 16 km a takozh iz Valkivskim Bogoduhivskim Zolochivskim i Harkivskim rajonami Harkivskoyi oblasti Zolochivskij rajon RosiyaBogoduhivskij rajon Harkivskij rajonValkivskij rajon Harkivskij rajon Lyubotin Harkiv Zagalna plosha rajonu stanovit 900 km abo 2 9 teritoriyi Harkivskoyi oblasti Rajonom protikayut richka Lopan protyazhnist po teritoriyi rajonu majzhe 50 km i richka Uda protyazhnist po teritoriyi rajonu 7 38 km Zagalni vidomostiCentr rajonu misto Dergachi z majzhe dvadcyatitisyachnim naselennyam Nazvu mista pov yazuyut z legendarnim kozakom na prizvisko Derkach a she z nazvoyu ptaha derkacha yakij polyublyav gnizditisya v cij miscevosti Istoriki vvazhayut sho poselennya viniklo u drugij polovini XVII storichchya yak forpost Harkivskoyi ukriplenoyi liniyi Dergachivskij rajon maye visokij prirodno resursnij potencial Jogo osnovu skladayut glina suglinok u Bilashivskomu i Luzhkivskomu rodovishah pisok silikatnij u Peresichanskomu rodovishi voda mineralna u Berezivskomu rodovishi Vidstan vid rajonnogo centru do mista Harkova stanovit 12 km Istoriya7 bereznya 1923 roku uryad Ukrayini zatverdiv novij administrativno teritorialnij podil Poviti i volosti bulo zamineno na okrugi ta rajoni Do Harkivskogo okrugu todi vhodilo 24 rajoni u tomu chisli Derkachivskij Golovoyu Derkachivskogo rajvikonkomu buv obranij T Yu Smalko Pershochergova uvaga bula pridilena pitannyam ekonomiki U 1928 roci v Derkachah bulo zbudovano cegelnij zavod u 1930 roci na bazi kolishnoyi majsterni V I Lomakina stvoreno derzhavnij mehanichnij zavod Nezamozhnik nini utvoryuyutsya kooperativni artili ta kolgospi U 1922 roci na bazi serednogo silskogospodarskogo uchilisha sho isnuvalo z 1911 roku v Malij Danilivci bulo vidkrito Harkivskij zooveterinarnij institut nini Harkivska derzhavna zooveterinarna akademiya A z 1926 roku poblizu s Peresichne funkcionuye sanatorij Berezivski mineralni vodi Golodomor 1932 1933 pryamo poznachivsya na rajoni radyanska vlada zamuchila golodnoyu smertyu znachnu chastinu ukrayinskogo naselennya Miscem masovih pohovan buv tak zvanij Grishin Yar mizh Derkachami ta Maloyu Danilivkoyu Radyansko nimecka vijna Druga svitova vijna yaku rozpochali Nimechchina ta SRSR stala novoyu katastrofoyu dlya rajonu U chervni 1941 provedeno primusovu mobilizaciyu v stalinsku armiyu a tisyachi zhiteliv rajonu brali uchast u katorzhnih robotah na oboronnij liniyi navkolo Harkova sho prohodila v rajoni sil Gavrilivki Solonicivki Peresichnogo Vilshan i stanciyi Ripki Bogoduhivskij rajon Ponad 3 tisyachi zhiteliv rajonu viyihali na sporudzhennya oboronnoyi liniyi bilya mista Chernigova ta stanciyi Kruti 22 zhovtnya 1941 r nimecki vijska uvijshli v Derkachi U travni chervni 1942 za sprobu vtechi ta sabotazh rozstrilyano 20 vijskovopolonenih 1033 zaverbuvalisya na roboti do Nimechchini i tak unikli stalinskogo teroru pislya 1944 Pid chas okupaciyi u rajoni nibito diyala pidpilna partijna organizaciya yaka mala u svoyemu skladi 19 osib sered nih tretij sekretar KP b U M B Yasnovickij golova rajvikonkomu D S Koval ta in Krim togo v rajoni bulo stvoreno dekilka partizansko diversijnih grup u Vilshanah Kozachij Lopani Cherkaskij Lozovij ta inshih naselenih punktah ale znajshlisya zradniki i majzhe vse pidpillya v 1942 roci bulo rozgromlene 13 lyutogo 1943 roku Radyanska Armiya vpershe uvirvalasya u Derkachi i rajon ale vzhe 10 bereznya tikali pid tiskom nimeckih vijsk Ostatochno selishe bulo reokupovane lishe 19 serpnya 1943 pid chas Harkivsko Byelgorodskoyi nastupalnoyi operaciyi Tri dni 28 ma gvardijska ta 84 ta strilecka diviziyi veli vperti boyi bilya Derkachiv odnogo z opornih punktiv voroga na shlyahu do Harkova V ti dni zav yazavsya zhorstokij bij na okolicyah Derkachiv za zaliznichnu stanciyu Komanduyuchij Stepovim frontom marshal I S Konyev viddav nakaz posiliti nastup i yaknajshvidshe ovoloditi selishem Harkivska vizvolna operaciya mala osoblive znachennya u zavershalnomu etapi Drugoyi svitovoyi vijni Istoriki rozglyadayut yiyi yak skladovu chastinu Kurskoyi bitvi ale v istoriyi novitnoyi Ukrayini yiyi znachennya bilshe Ye vsi pidstavi vvazhati sho same vizvolennya Harkova poklalo pochatok procesu bezperervnogo zvilnennya Ukrayini vid nimecko fashistskih zagarbnikiv 22 serpnya 1943 roku chastini 53 yi armiyi zahopili vigidni poziciyi dlya zavdavannya udariv po zahidnih ta pivnichno zahidnih okolicyah Harkova Z visoti 208 6 m vidkrivavsya vid na misto Na visoti 197 3 m bilya s Solonicivka znahodivsya komandnij punkt marshala Ivana Konyeva Na 22 serpnya klyuchovi poziciyi bilya Harkova buli zajnyati radyanskimi vijskami Nimecke komanduvannya pochalo vidvoditi svoyi vijska Shob uryatuvati misto vid rujnuvannya komanduyuchij Stepovim frontom I Konyev zi svogo komandnogo peredovogo punktu viddav nakaz vijskam 67 yi ta 7 yi gvardijskih armij pro nichnij shturm Harkova Pershim uvijshli na ploshu Dzerzhinskogo u palayuchomu misti chastini 186 yi strileckoyi diviziyi Rankom 23 serpnya 1943 roku Harkiv bulo povnistyu zvilneno vid okupantiv Zaraz memorialnij kompleks Visota marshala Konyeva u sela Solonicivka stav centrom ne lishe rajonnih a j oblasnih zahodiv prisvyachenih pam yatnim datam radyansko nimeckogo vijskovogo konfliktu Same tut zbirayutsya veterani 53 yi ta 57 yi stalinskih armij Na fronti i partizanski zagoni zagnali 1756 zhiteliv selisha 500 z nih nagorodili ordenami ta medalyami stalinskogo SRSR 956 cholovik ubiti 1943 roku selishe Derkachi nevmotivovano perejmenovano v rosijske Dergachi Pislyavoyennij period U pislyavoyenni chasi prodovzhilosya vporyadkuvannya administrativno teritorialnogo podilu Harkivskoyi oblasti a 12 serpnya 1959 r Dergachivskij rajon buv ukrupnenij za rahunok likvidovanih susidnih rajoniv U chervni 1977 roku selishe Dergachi nabulo statusu mista rajonnogo pidporyadkuvannya Nezalezhnist U rajoni stvoreno novij regionalnij landshaftnij park Feldman Ekopark plosheyu 140 5 ga dlya zberezhennya cinnih prirodnih kompleksiv Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Dergachivskogo rajonu Rajon administrativno teritorialnij podilyayetsya na 1 misku radu 7 selishnih rad ta 7 silskih rad yaki ob yednuyut 95 naselenih punktiv ta pidporyadkovani EkonomikaDergachivskij rajon maye dosit rozvinenu virobnichu infrastrukturu Vsogo v rajoni funkcionuye 1175 pidpriyemstv organizacij ustanov riznih form vlasnosti Osnovnimi galuzyami narodnogo gospodarstva rajonu ye promislovist ta silske gospodarstvo Pitoma vaga promislovosti Dergachivskogo rajonu v zagalnomu virobnictvi oblasti stanovit 3 6 Vsogo zh tut diye 27 promislovih pidpriyemstv na yakih pracyuye ponad 3 tisyachi cholovik Richnij obsyag promislovogo virobnictva produkciyi v diyuchih cinah sklav za 2006 rik 711 mln grn U strukturi promislovogo virobnictva perevazhayut virobnictvo elektroenergiyi VAT Harkivska TEC 5 derevoobrobka ZAT Solonicivskij kombinat meblevih detalej mashinobuduvannya ta metaloobrobka DP Doslidnij zavod Energostal promislovist budivelnih materialiv VAT Kuryazkij zavod silikatnih virobiv TOV Edelvejs TOV Dergachivske zavodoupravlinnya V rajoni stvoreno spriyatlivi umovi dlya rozvitku malogo biznesu Na 1 sichnya 2007 roku v rajoni zareyestrovano sub yektiv malogo biznesu yuridichnih osib 382 fizichnih osib 3170 Odniyeyu z providnih galuzej rajonu v yakij pracyuyut ponad 1 5 tisyach osib ye silske gospodarstvo Zagalna plosha silgospugid stanovit 59 6 tisyach ga u tomu chisli rilli 44355 ga zroshuvalni zemli 1906 ga pasovisha 8373 ga sinokosi 4053 ga sadi 2537 ga Krim togo v rajoni narahovuyetsya 19 4 tis ga zemli vkritoyi lisom Krim togo v rajoni narahovuyetsya 22 1 tis ga zemli vkritoyi lisom Do skladu agropromislovogo kompleksu rajonu vhodit 73 pidpriyemstva i organizaciyi vsih form vlasnosti v tomu chisli 56 fermerskih gospodarstv Silske gospodarstvo v rajoni specializuyetsya na viroshuvanni zernovih ta olijnih kultur a takozh na tvarinnictvi Roslinnictvo ye providnoyu galuzzyu silskogospodarskogo virobnictva jogo vnesok do zagalnogo obsyagu viroblenoyi produkciyi stanovit 67 Prioriteti rozvitku pidvishennya yakisnogo rivnya zhittya naselennya vidrodzhennya ta rozvitok promislovogo kompleksu rajonu vsebichnij rozvitok silskogospodarskogo virobnictva polipshennya ekologichnogo stanu rajonu Sogodni Dergachivskij rajon odin z najbilshih primiskih rajoniv Harkivskoyi oblasti Jogo zhiteli roblyat gidnij vnesok u rozbudovu Ukrayini u rozvitok ekonomiki i kulturi krayini TransportTeritoriyeyu rajonu prohodit avtoshlyah E105 NaselennyaRozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85Choloviki 44 874 6902 7768 13 344 11 730 4956 174Zhinki 53 611 6797 7461 13 672 14 735 10 012 934Statevo vikova piramidaCholoviki Vik Zhinki174 85 934 315 80 84 1162 997 75 79 2643 1852 70 74 3564 1792 65 69 2643 3099 60 64 4704 1667 55 59 2130 3402 50 54 3764 3562 45 49 4137 3720 40 44 3952 3244 35 39 3423 3006 30 34 3036 3374 25 29 3261 3721 20 24 3570 4047 15 20 3891 3054 10 14 3048 2121 5 9 2098 1727 0 4 1651 Naselennya rajonu 95771 osib iz nih 67976 osib 71 miske naselennya 27795 osib 29 silske naselennya Zagalna kilkist pensioneriv u rajoni 28 147 tis osib 29 2 Za shilnistyu naselennya 103 osobi na 1 km rajon posidaye odne z providnih misc v oblasti Narodzhuvanist u rajoni v 2006 roci sklala 8 3 na 1000 osib Smertnist 19 4 na 1000 osib Nacionalnij sklad naselennya v rajoni stabilnij absolyutna bilshist ukrayinci Nacionalnist Kilkist osib Procentne spivvidnoshennyaUkrayinci 79 126 80 3Rosiyani 17 949 18 2Bilorusi 384 3 9Cigani 158 1 6Gruzini 141 1 43Virmeni 137 1 39 Usogo sered meshkanciv rajonu ponad 50 nacionalnostej perevazhno migrantiv Na teritoriyi rajonu roztashovani odna miska sim selishnih i sim silskih rad do skladu yakih vhodit 63 naseleni punkti 55 z yakih sela U 2010 r Dergachivskij rajon buv obranij Kabinetom Ministriv Ukrayini dlya provedennya probnogo perepisu naselennya yak najbilsh tipovij v Ukrayini za strukturoyu naselennya OsvitaU rajoni pracyuye 28 dennih i odna vechirnya zagalnoosvitnya shkola v yakih navchayetsya 8902 uchnya V shkolah pracyuye 880 pedagogichnih pracivnikiv V 14 dityachih doshkilnih zakladah vihovuyetsya 1918 ditini Pracyuye dva pozashkilni zakladi budinok dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti ta dityacho yunacka sportivna shkola Krim togo diyut dvi muzichni shkoli profesionalnij agrarnij licej de navchayutsya 104 uchnya U rajoni diye odin z najstarishih v Ukrayini VUZiv Harkivska zooveterinarna akademiya V jogo stinah navchayetsya 3939 studentiv usih form navchannya a profesorsko vikladackij sklad institutu nalichuye 280 cholovik U shkolah rajonu pracyuye 27 komp yuternih klasiv 26 shkil pidklyucheno do merezhi Internet U rajoni funkcionuyut 18 zakladiv kulturi klubnogo tipu rajonnij Budinok kulturi m Dergachi dityachij klub Orlyatko smt Solonicivka dvi muzichni shkoli m Dergachi smt Mala Danilivka ta 28 masovih universalnih bibliotek ob yednanih centralizovanoyu bibliotechnoyu sistemoyu Socialna sferaU Dergachivskomu rajoni diye 7 muzeyiv s Solonicivka muzej Harkivshina u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rokiv s Ruska Lozova muzej 3 yi tankovoyi Chervonoprapornoyi ordeniv A Suvorova M Kutuzova B Hmelnickogo Chaplinsko Budapeshtskoyi brigadi smt Mala Danilivka muzej istoriyi Harkivskogo zooveterinarnogo institutu smt Kozacha Lopan muzej bojovoyi slavi smt Peresichne istoriko krayeznavchij muzej s Podvirki muzej A S Makarenka u Kuryazkoyi vihovnij koloniyi m Dergachi krayeznavchij muzej Medichne obslugovuvannya naselennya Dergachivskogo rajonu zdijsnyuyut 30 likuvalno profilaktichnih zakladi 14 ambulatorij 3 zdravpunkti i 9 FAPiv Na teritoriyi rajonu znahoditsya odin iz najkrashih v Ukrayini likuvalno kurortnih profilaktoriyiv sanatorij Berezivski mineralni vodi na 1100 misc Do rajonnih zasobiv masovoyi informaciyi nalezhat rajonna gazeta Visti Dergachivshini rajonne derzhavne radiomovlennya ta gazeti organiv miscevogo samovryaduvannya U rajoni pracyuye kinno sportivna shkola 2 sportivno ozdorovchi klubi sportivnij klub Energetik 35 obladnanih futbolnih polya ta 2 stadioni Najkrashim sportivnim kompleksom rajonu ye sportivnij kompleks TEC 5 ReligiyaNa teritoriyi rajonu diyut religijni gromadi Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi 15 yevangelskih hristiyan baptistiv 4 adventistiv Somogo dnya 1 Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini 1 Svidkiv Yegovi 1 Dergachivskoyi hristiyanskoyi cerkvi 1 Pam yatki ta pam yatnikiDokladnishe Pam yatki istoriyi Dergachivskogo rajonu U Dergachivskomu rajoni Harkivskoyi oblasti na obliku perebuvaye 66 pam yatok istoriyi Na teritoriyi Dergachivshini nalichuyetsya 68 pam yatok istoriko monumentalnogo mistectva a takozh pam yatki kulturi derzhavnogo ta miscevogo znachennya Sered nih cerkva Rizdva Hristova iz dzviniceyu v m Dergachi 1838 rik pobudovi Mikolayivska cerkva v selishi Vilshani 1741 r Zemelnij bank v selishi Vilshani 1907 r Mihajlivska cerkva v selishi Peresichne 1821 r Konyushnya z manezhem u selishi Mala Danilivka pochatok HH st Dokladnishe Pam yatki arheologiyi Dergachivskogo rajonu U Dergachivskomu rajoni Harkivskoyi oblasti na obliku perebuvaye 39 pam yatok arheologiyi V mezhah rajonu takozh roztashovano 9 ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu PersonaliyiZ Dergachivskim rajonom pov yazani imena takih vidomih diyachiv ukrayinskoyi kulturi yak Oleksandr Oles Gnat Hotkevich P Savchenko P Shatun D Bakumenko M Oleshko ta inshi Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Dergachivskogo rajonu bulo stvoreno 56 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 49 10 progolosuvali 39 446 iz 80 339 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 35 61 14 047 viborciv Mihajlo Dobkin 30 20 11 912 viborciv Sergij Tigipko 7 27 2 868 viborciv Yuliya Timoshenko 7 10 2 802 viborciv Oleg Lyashko 4 09 1 613 viborciv Anatolij Gricenko 3 95 1 560 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 1 74 PrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dergachivskij rajonRajonni radi Harkivshini 16 lipnya 2019 u Wayback Machine oblrada kharkov ua Rozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 3 kvitnya 2020 roku 231 2020 rp Pro priznachennya V Usova golovoyu Dergachivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Harkivskoyi oblasti Ivan Shevtsov 11 bereznya 2017 Arhiv originalu za 18 lyutogo 2020 Rishennyam Harkivskoyi oblasnoyi radi vid 20 chervnya 2013 r 762 VI Pro stvorennya regionalnogo landshaftnogo parku EKOPARK Administrativno teritorialnij ustrij Dergachivskogo rajonu 11 chervnya 2012 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Naselennya za stattyu ta vikom 2001 Arhiv originalu za 20 travnya 2022 Kabinet Ministriv Ukrayini Pro provedennya probnogo perepisu naselennya www kmu gov ua ua Procitovano 15 bereznya 2019 www unian ua ukr Arhiv originalu za 7 travnya 2015 Procitovano 15 bereznya 2019 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 13 kvitnya 2016 Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno cherven 2014