Дейлі Телеграф (англ. The Daily Telegraph, іноді просто The Telegraph) — щоденна британська газета, заснована 1855 року. Одна з найпопулярніших і найбагатотиражніших газет у Великій Британії поряд із Таймс, Гардіан та Індепендент. Середній щоденний наклад становить понад 600 тис. примірників. Виходить у Лондоні та поширюється у Великій Британії і за кордоном.
![]() | ||||
Перша шпальта газети 2 грудня 1916 | ||||
Країна | ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Тип | щоденна газета | |||
Мова | англійська | |||
Політична належність | правоцентризм, консерватизм | |||
Місце публікації | Лондон, Таїланд | |||
Формат | широкоформатна | |||
Періодичність | 1 доба | |||
| ||||
Засновано | 1855 | |||
Засновник | d | |||
Власник | Telegraph Media Group | |||
Редактор | Кріс Еванс (англ. Chris Evans) - випуски з понеділка по п'ятницю, Єн Макгрегор (англ. Ian MacGregor) - суботній випуск | |||
Ціна | £1,40 (понеділок-п'ятниця) £2,00 (субота) | |||
Головний офіс | 111 Buckingham Palace Road, London, SW1W 0DT | |||
Наклад | 544,546 | |||
ISSN | 0307-1235 | |||
| ||||
telegraph.co.uk | ||||
| ||||
Газета була заснована [en] як «Дейлі Телеграф енд Кур'єр» (The Daily Telegraph and Courier).
З 2004 року належить [en].
Історія
«Дейлі Телеграф енд Кур’єр» (The Daily Telegraph and Courier) як двопенсове видання на чотирьох сторінках вийшло 29 червня 1855 року через два тижні після скасування гербового збору.
Видавцем газети став лондонський власник однієї з друкарень на Фліт-Стріт та засновник «Санді Таймс» [en] (Joseph Moses Levy). Першочерговим завданням нового видання стала критика герцога Кембриджського, кузена королеви Вікторії, героя Кримської війни і лютого ворога військових реформ. Модель цього 4-шпальтового видання була типовою для свого часу: редакційні статті, оголошення, новини. Крім того Дейлі Телеграф енд Кур’єр постійно друкувала листи редактору.
Полковник Слай не знався на літературному стилі, і як редактор також виявився невдахою. За декілька місяців він заборгував Леві купу грошей і той забрав Дейлі Телеграф за борги.
Джозеф Леві вирішив перетворити газету на цікаве чтиво для широкої публіки. Незабаром видання заявило про себе як про «найбільше, найкраще та найдоступніше в світі», знизивши ціну до 1 пенса. Завдяки такій ціновій політиці Дейлі Телеграф швидко стає чемпіоном Великої Британії за накладами. У січні 1856 р. продається 27 тис примірників щодня, а у березні початковий обсяг збільшився на половину.
Газета стає родоначальницею так званої британської «пенні-прес». Один зі співвласників газети [en] фактично передбачив ідеї сенсаційної журналістики, дещо «американізувавши» видання, увівши значний обсяг новин та використавши різноманітні заголовки. Через три роки тираж «Дейлі Телеграф енд Кур'єр»’’ перевищив наклад усіх ранкових газет разом узятих.
У жовтні 1856 р. видання відмовилося від слова «Кур'єр» у назві. 1858 р. — додалося ще 8 сторінок.
У 1860-х рр. — «Дейлі Телеграф» починає активно підтримувати лібералів, заявивши про себе як про серйозного опонента консервативної «Таймс» (The Times).
У 1880-х рр. газета відмовилася від підтримки лібералів і стала консервативною, якою залишається до сьогодні.
1877 р. — «Дейлі Телеграф» стала газетою з найбільшим щоденним тиражем у світі – 250 тис. примірників.
1927 р. — [en] став власником «Дейлі Телеграф». Обсяг продажу газети, яка колись мала гігантський наклад, скоротився до 84 тис. прим. Але після «вливання» такого видання, як [en] (The Morning Post), аудиторія «Дейлі Телеграф енд Морнінг Пост» зросла до 100 тис. читачів, а до 1939 р. продавалося вже 750 тис. примірників.
У повоєнні часи «Дейлі Телеграф енд Морнінг Пост» була найтиражнішою якісною газетою (1,4 млн прим.). Саме тоді стало можливим не тільки поновити недільну споріднену газету «Санді Телеграф» (Sunday Telegraph), але й створити кольоровий додаток, що виходив по п'ятницях (The Daily Telegraph Weekend).
Недільний випуск газети запускався двічі: у 1899 р. (спроба була невдалою, і видання закрилося після семи випусків) і у 1961 р.
У 1986 р. права на газету викупив канадський медіамагнат [en], який прибутком цікавився більше, ніж контентом. 1994 р. — наклад вперше опустився нижче позначки 1 млн примірників. Блек вимушений був піти на пониження роздрібної ціни видання з 50 до 30 пенсів. Цього ж року «Дейлі телеграф» вирішила об’єднатися з «Дейлі експрес» (Daily Express), з якою вже друкувалися на спільній поліграфічній базі.
У 2004 р. на світовому ринку ЗМІ відбувся переворот. Контроль над цілим сонмом відомих світових газет, включаючи британську «Дейлі Телеграф», перейшов у нові руки. Близнюки-мільярдери [en] купили за 260 млн фунтів стерлінгів (468 млн доларів) контрольний пакет акцій видань компанії [en] (Hollinger) лорда Конрада Блека. Компанії Голінґер належали газети «Дейлі Телеграф», американська (Chikago Sun Times), ізраїльська «Джерусалем пост» (The Jerusalem Post) і ще півтори сотні місцевих газет в Америці і Європі.
Сам же Конрад Блек був звільнений з посади голови групи компаній на тлі звинувачень в незаконних фінансових діях. Ці звинувачення він, втім, відкидав. Однак його відхід відкрив шлях для братів Барклі, яким належить видавнича група [en] (Scottsman), готель [en] (Ritz) та мережа магазинів (Littlewood), які торгують за катологами. Купівля Холінгер, яка видає «Дейлі Телеграф», зробила братів Барклаїв фігурами не тільки фінансовими, а й політичними, адже газета активно підтримує консерваторів.
Видавнича невдача Артура Слайа
«Дейлі Телеграф енд Кур'єр» (The Daily Telegraph and Courier) як двопенсова видання на чотирьох сторінках 29 червня через два тижні після скасування гербового збору. Газета у роздріб коштувала дешевше, ніж будь-яка інша (середня вартість примірників на той час складала 4 пенси), і цей факт став досить скандальним. Але англійський полковник [en] не мав грошей на інші методи боротьби з конкурентами. Видавцем газети став лондонський власник однієї з друкарень на Фліт-Стріт та засновник «Санді Таймс» [en]. Першочерговим завданням нового видання стала критика герцога Кембриджського, кузена королеви Вікторії, герою Кримської війни і лютого ворога військових реформ. Модель цього 4-полосного видання була типовою для свого часу: редакційні статті, оголошення, новини. Крім того, постійно друкувала листи редактору.
Полковник Слай не знався на літературному стилі, і як редактор також виявився невдахою. За декілька місяців він заборгував Леві купу грошей і той забрав «Дейлі Тедеграф» за борги.
[en] вирішив перетворити газету на цікаве чтиво для широкої публіки. Незабаром видання заявило про себе як про «найбільше, найкраще та найдоступніше в світі», знизивши ціну до 1 пенса. Завдяки такій ціновій політиці «Дейлі Телеграф» швидко стає «чемпіоном» Британії за накладами. У січні 1856 р. продається 27 тис примірників щодня, а у березні початковий обсяг збільшився на половину . Газета стає родоначальницею так званої британської «пенні-прес». Один із співвласників газети Едвард Леві Лоусон фактично передбачив ідеї сенсаційної журналістики, дещо «американізувавши» видання, увівши значний обсяг новин та використавши різноманітні заголовки. Через три роки тираж «Дейлі Телеграф енд Кур’єр» перевищив наклад усіх ранкових газет разом узятих.
Перемоги «Дейлі Телеграф» на британському ринку преси
Це була перша перемога «Дейлі Телеграф», проти якої об’єдналися усі столичні та більше частина провінційних газет. У жовтні 1856 р. видання відмовилося від слова «Кур'єр» у назві. 1858 року додалося ще 8 сторінок. Зростання було безпрецедентним. Паралельно відбувалося налагодження мережі власних кореспондентів у Франції, Пруссії, Росії, Індії та Канаді. Кількість читачів була більшою, ніж у будь-якого якісного або масового конкурента газети. У 1860-х рр. «Дейлі Телеграф» починає активно підтримувати лібералів, заявивши про себе як про серйозного опонента консервативної «Таймс». У 1880-х рр. газета відмовилася від підтримки лібералів і стала консервативною, якою залишається до сьогодні. Політична проблематика була не єдиною складовою контенту газети. У період 1860 – 1880 рр. вона поступово розширює свою структуру, вводячи до постійних змістовних елементів такі рубрики, як «Література», «Наука», «Садівництво», «Птахівництво», «Музика», «Драма» і навіть «Колекція марок». Ці рубрики з'являються у певні дні тижня і пропонують розглянути соціальні проблеми з тички зору читацького інтересу. У самій газеті обговорюються питання, пов'язані зі шлюбами та розлученнями, стосунками дітей та батьків, проблемами пияцтва та дорожнечі лікарських послуг, писалися статті для службовців та швачок, вчителів та слюсарів. Завдяки такому підходу газета розширює коло читачів за рахунок середніх та дрібних буржуа (клерків, власників магазинчиків, заможних селян, що мешкають у передмістях Лондону), іноді жінок, які досі не вважалися суттєвою аудиторної складовою столичних денних газет. Саме жінкам пропонувалося переглянути малюнки з силуетами сукні, в якій була вдягнута відома актриса у популярній театральній постановці, або вбрання, яке продемонструвала на балу та чи інша відома особа. 1877 року «Дейлі Телеграф» стала газетою з найбільшим щоденним тиражем у світі – 250 тис. примірників.
Стратегії розширення аудиторії
Ефективної також була стратегія розширення технології виробництва за рахунок використання власного кабельного та дротового телеграфу, який зв'язав газету з Нью-Йорком, Парижем та Віднем. Газета також вкладала кошти у проєкти, здатні розширити аудиторію. Так у 1876 р. видання за власний кошт відправляє мандрівника Джорджа Сміта до Ніневії, де Сміт повинен був відшукати втрачені таблички ассирійської версії про всесвітній потоп. Мандрівник справді привіз до Лондона таблички з текстом оповідання, відомого нам під назвою епосу про Гільгамеша. Однак їх зміст не мав нічого спільного з біблійним текстом. «Дейлі Телеграф» передала ці таблички в дар Британському музею. Успіх цій газеті значною мірою принесли її кореспонденти, серед яких особливе місце займав «загадковий» доктор Еміль Джозеф Діллон, який мав дар філолога, навчався у ряді найбільших університетів, знав європейські та східні мови, писав статті п'ятьма мовами та деякий час працював професором східних мов Харківського університету. За свідченнями Д. Сатуріна, у 1894-1895 рр. він вирушив за пропозицією «Дейлі Телеграф» у Вірменію з метою перевірити на місці ті неясні чутки про звірства турків, які до того часу ходили Європою. У Туреччині йому чинилися перепони з боку великого візира, який не давав аудієнції у султана та не давав можливості потрапити до Вірменії. Турецький міністр навіть запропонував йому замість поїздки до Вірменії орден, але Діллон відмовився від цієї милості і заявив, що їде. Потрапивши до Ерзерума, вчений отримав від губернатора наполегливе прохання залишити місто. Заарештувати та вислати британського громадянина турецький уряд не наважився. Тому великий візир звернувся з проханням до британського посла у Константинополі з вимогою вислати Діллона за межі Турецької імперії. Посол відмовив, а Діллон, переодягнувшись то жінкою, то курдом, пробрався до оселі знайомою вірменської родини та звідти вирушав розшукувати вірменських втікачів, сім'ї яких були перерізані курдами або турками. Показання цих втікачів він записував і посилав в «Дейлі Телеграф», а самих втікачів відправляв у Мушу, де тоді засідала слідча комісія. Завдяки статтям Діллона, надрукованим у «Дейлі Телеграф» та «Контемпорарі Ревью»(Contemporary Review) , неймовірно жорстокі діяння Туреччини у Вірменії були викриті перед цивілізованим світом. У самій Англії вони здійняли таку хвилю обурення, порушили до такої міри громадську думку, очолену політиком Уїльямом Гладстоном, що тодішній прем'єр лорд Солсбері готовий був зажадати від Туреччини звільнення Вірменії. З Вірменії Діллон, за дорученням тієї ж «Дейлі Телеграф», їде до Іспанії, якраз напередодні іспано-американської війни. Тут він проводить кілька місяців, розмовляючи іспанською мовою з кривавим генералом Валеріано Вейлер-і-Николау, вивчаючи іспанську політику і знайомлячи з нею Англію. З Іспанії він вирушає на повсталий Крит, куди доступ іноземцям був тоді заборонений за рішенням адміралів європейських судів, які блокували острів. Щоб пробратися на острів, Діллон переодягається грецьким ченцем — ченці боролися в рядах інсургентів — і приєднується до лідерів, викликаним адміралами для переговорів. Адмірали доручили семи лідерам передати критському народу про те, що йому буде дана автономія (а критяни бажали приєднання до Греції), і новоспечений грецький чернець з рушницею за плечима і поясом патронів встигає переконати критських вождів, щоб вони взяли його з собою на острів. Само собою, він намагався не потрапляти на очі адміралам. Але, «на нещастя, — розповідав Діллон, — італійський адмірал надумав відвідати нас в одну неділю вранці, коли ми були в нашому човні на якорі в нашій бухті, і сказав, що він бажав би поговорити з нами з приводу всіх питань; він і австрійський адмірал мали після того довгу бесіду з нами, і я служив між ними посередником. Адмірал Феліче Каневаро взяв мою рушницю, повів нас до себе і почастував кавою. Я від імені критян відкинув автономію і відстоював приєднання. Прощаючись із нами, Каневаро сказав мені, що він дуже любить священство і ченців, і коли він подавав мені мою рушницю, я благословив його настільки побожно, наскільки у мене вистачило вмінь».
Незабаром після того Діллон був присутнім в Газі на знаменитій «мирній конференції» держав, потім шле з Парижа і Ренна в «Дейлі Телеграф» звіти про процес Дрейфуса; а прикінці XIX ст. входить разом з військами союзних держав у Пекін, звідки він шле в [en] статтю, в якій дає світу непривабливу картину тих жахливих варварств, якими ознаменували свій вступ до беззахисну східну країну війська цивілізованих західних народів.
Під час процесу Дрейфуса Діллон посилав щодня в «Дейлі Телеграф» звіти довжиною в 3–6 друкованих стовпців, тобто 10–20 друкованих сторінок.
Бувши другом багатьох політиків, Діллон міг добувати не лише оперативну, а й достовірну інформацію. Його називали журналістом за покликанням, вченим і філософом за вибором, державним діячем за честолюбством. Про його сміливість розповідали легенди. Так, у 1894–1895 рр. він зумів пробратися до Вірменії, уникнувши всіх військових застав. Попри загрози турецької влади, він збирав необхідні відомості. Діллон відвідав Іспанію напередодні іспано-американської війни, був на Криті під час повстання; надсилав з Парижа звіти про справу Дрейфуса. Публікація матеріалів Діллона сприяла підвищенню престижу газети.
У процесі конкурентної боротьби сформувалося обличчя «Дейлі Телеграф» як якісної газети, що одночасно змагалася з «Таймс» і орієнтувалася на неї. В Англії були визнані й заслуги її власника – Лоусона, який став баронетом у 1892 р. і першим лордом Барнхемом. У 1914р. його проголосили батьком преси, а лорд Норткліфф (А. Хармсворт) подарував йому адрес, підписаний 250 представниками англійської та зарубіжної преси.
Відомі журналісти газети
- [en]
- [en]
Власники газети
- [en]
- [en]
- [en]
- [en]
- [en]
Джерела
- The ISSN portal — Paris: ISSN International Centre, 2005. — ISSN 0307-1235
- . Архів оригіналу за 17 листопада 2014. Процитовано 7 грудня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - ABCs: National daily newspaper circulation January 2014. The Guardian. 14 березня 2014. оригіналу за 8 березня 2021. Процитовано 30 травня 2021. (англ.)
- Bourne Fox, H. R. English newspapers chapters in the history of journalism [Текст]. / H. R. Fox Bourne. – London : Chatto & Windus, 1887. – 414 p. – P. 237
- Матвеев, В. А. Империя Флит-стрит [Текст] : (соврем. пресса Англии) / В.А. Матвеев. – М. : Госполитиздат, 1961. – 303 с. – С. 59–63
- Справа «"Санді Таймс" (Sunday Times) проти Об'єднаного Королівства (стаття 50)» від 06.11.1980
- http://en-de-fr.com.ua/Universalium/page/Burnham_Edward_Levy-Lawson_1st_Baron.37191/[недоступне посилання з листопадаа 2019]
- . Архів оригіналу за 15 грудня 2014. Процитовано 10 грудня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Посилання
- Офіційний сайт «Дейлі Телеграф». [ 25 січня 2018 у Wayback Machine.]
- 29 червня 1855 року у Лондоні вийшов перший номер газети «The Daily Telegraph». [ 21 грудня 2014 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dejli Telegraf angl The Daily Telegraph inodi prosto The Telegraph shodenna britanska gazeta zasnovana 1855 roku Odna z najpopulyarnishih i najbagatotirazhnishih gazet u Velikij Britaniyi poryad iz Tajms Gardian ta Independent Serednij shodennij naklad stanovit ponad 600 tis primirnikiv Vihodit u Londoni ta poshiryuyetsya u Velikij Britaniyi i za kordonom The Daily TelegraphPersha shpalta gazeti 2 grudnya 1916Krayina Velika BritaniyaTip shodenna gazetaMova anglijskaPolitichna nalezhnist pravocentrizm konservatizmMisce publikaciyi London TayilandFormat shirokoformatnaPeriodichnist 1 dobaZasnovano 1855Zasnovnik dVlasnik Telegraph Media GroupRedaktor Kris Evans angl Chris Evans vipuski z ponedilka po p yatnicyu Yen Makgregor angl Ian MacGregor subotnij vipuskCina 1 40 ponedilok p yatnicya 2 00 subota Golovnij ofis 111 Buckingham Palace Road London SW1W 0DTNaklad 544 546ISSN 0307 1235telegraph co uk Dejli telegraf u Vikishovishi Gazeta bula zasnovana en yak Dejli Telegraf end Kur yer The Daily Telegraph and Courier Z 2004 roku nalezhit en Istoriya Dejli Telegraf end Kur yer The Daily Telegraph and Courier yak dvopensove vidannya na chotiroh storinkah vijshlo 29 chervnya 1855 roku cherez dva tizhni pislya skasuvannya gerbovogo zboru Vidavcem gazeti stav londonskij vlasnik odniyeyi z drukaren na Flit Strit ta zasnovnik Sandi Tajms en Joseph Moses Levy Pershochergovim zavdannyam novogo vidannya stala kritika gercoga Kembridzhskogo kuzena korolevi Viktoriyi geroya Krimskoyi vijni i lyutogo voroga vijskovih reform Model cogo 4 shpaltovogo vidannya bula tipovoyu dlya svogo chasu redakcijni statti ogoloshennya novini Krim togo Dejli Telegraf end Kur yer postijno drukuvala listi redaktoru Polkovnik Slaj ne znavsya na literaturnomu stili i yak redaktor takozh viyavivsya nevdahoyu Za dekilka misyaciv vin zaborguvav Levi kupu groshej i toj zabrav Dejli Telegraf za borgi Dzhozef Levi virishiv peretvoriti gazetu na cikave chtivo dlya shirokoyi publiki Nezabarom vidannya zayavilo pro sebe yak pro najbilshe najkrashe ta najdostupnishe v sviti znizivshi cinu do 1 pensa Zavdyaki takij cinovij politici Dejli Telegraf shvidko staye chempionom Velikoyi Britaniyi za nakladami U sichni 1856 r prodayetsya 27 tis primirnikiv shodnya a u berezni pochatkovij obsyag zbilshivsya na polovinu Gazeta staye rodonachalniceyu tak zvanoyi britanskoyi penni pres Odin zi spivvlasnikiv gazeti en faktichno peredbachiv ideyi sensacijnoyi zhurnalistiki desho amerikanizuvavshi vidannya uvivshi znachnij obsyag novin ta vikoristavshi riznomanitni zagolovki Cherez tri roki tirazh Dejli Telegraf end Kur yer perevishiv naklad usih rankovih gazet razom uzyatih U zhovtni 1856 r vidannya vidmovilosya vid slova Kur yer u nazvi 1858 r dodalosya she 8 storinok U 1860 h rr Dejli Telegraf pochinaye aktivno pidtrimuvati liberaliv zayavivshi pro sebe yak pro serjoznogo oponenta konservativnoyi Tajms The Times U 1880 h rr gazeta vidmovilasya vid pidtrimki liberaliv i stala konservativnoyu yakoyu zalishayetsya do sogodni 1877 r Dejli Telegraf stala gazetoyu z najbilshim shodennim tirazhem u sviti 250 tis primirnikiv 1927 r en stav vlasnikom Dejli Telegraf Obsyag prodazhu gazeti yaka kolis mala gigantskij naklad skorotivsya do 84 tis prim Ale pislya vlivannya takogo vidannya yak en The Morning Post auditoriya Dejli Telegraf end Morning Post zrosla do 100 tis chitachiv a do 1939 r prodavalosya vzhe 750 tis primirnikiv U povoyenni chasi Dejli Telegraf end Morning Post bula najtirazhnishoyu yakisnoyu gazetoyu 1 4 mln prim Same todi stalo mozhlivim ne tilki ponoviti nedilnu sporidnenu gazetu Sandi Telegraf Sunday Telegraph ale j stvoriti kolorovij dodatok sho vihodiv po p yatnicyah The Daily Telegraph Weekend Nedilnij vipusk gazeti zapuskavsya dvichi u 1899 r sproba bula nevdaloyu i vidannya zakrilosya pislya semi vipuskiv i u 1961 r U 1986 r prava na gazetu vikupiv kanadskij mediamagnat en yakij pributkom cikavivsya bilshe nizh kontentom 1994 r naklad vpershe opustivsya nizhche poznachki 1 mln primirnikiv Blek vimushenij buv piti na ponizhennya rozdribnoyi cini vidannya z 50 do 30 pensiv Cogo zh roku Dejli telegraf virishila ob yednatisya z Dejli ekspres Daily Express z yakoyu vzhe drukuvalisya na spilnij poligrafichnij bazi U 2004 r na svitovomu rinku ZMI vidbuvsya perevorot Kontrol nad cilim sonmom vidomih svitovih gazet vklyuchayuchi britansku Dejli Telegraf perejshov u novi ruki Bliznyuki milyarderi en kupili za 260 mln funtiv sterlingiv 468 mln dolariv kontrolnij paket akcij vidan kompaniyi en Hollinger lorda Konrada Bleka Kompaniyi Golinger nalezhali gazeti Dejli Telegraf amerikanska Chikago Sun Times izrayilska Dzherusalem post The Jerusalem Post i she pivtori sotni miscevih gazet v Americi i Yevropi Sam zhe Konrad Blek buv zvilnenij z posadi golovi grupi kompanij na tli zvinuvachen v nezakonnih finansovih diyah Ci zvinuvachennya vin vtim vidkidav Odnak jogo vidhid vidkriv shlyah dlya brativ Barkli yakim nalezhit vidavnicha grupa en Scottsman gotel en Ritz ta merezha magaziniv Littlewood yaki torguyut za katologami Kupivlya Holinger yaka vidaye Dejli Telegraf zrobila brativ Barklayiv figurami ne tilki finansovimi a j politichnimi adzhe gazeta aktivno pidtrimuye konservatoriv Vidavnicha nevdacha Artura Slaja Dejli Telegraf end Kur yer The Daily Telegraph and Courier yak dvopensova vidannya na chotiroh storinkah 29 chervnya cherez dva tizhni pislya skasuvannya gerbovogo zboru Gazeta u rozdrib koshtuvala deshevshe nizh bud yaka insha serednya vartist primirnikiv na toj chas skladala 4 pensi i cej fakt stav dosit skandalnim Ale anglijskij polkovnik en ne mav groshej na inshi metodi borotbi z konkurentami Vidavcem gazeti stav londonskij vlasnik odniyeyi z drukaren na Flit Strit ta zasnovnik Sandi Tajms en Pershochergovim zavdannyam novogo vidannya stala kritika gercoga Kembridzhskogo kuzena korolevi Viktoriyi geroyu Krimskoyi vijni i lyutogo voroga vijskovih reform Model cogo 4 polosnogo vidannya bula tipovoyu dlya svogo chasu redakcijni statti ogoloshennya novini Krim togo postijno drukuvala listi redaktoru Polkovnik Slaj ne znavsya na literaturnomu stili i yak redaktor takozh viyavivsya nevdahoyu Za dekilka misyaciv vin zaborguvav Levi kupu groshej i toj zabrav Dejli Tedegraf za borgi en virishiv peretvoriti gazetu na cikave chtivo dlya shirokoyi publiki Nezabarom vidannya zayavilo pro sebe yak pro najbilshe najkrashe ta najdostupnishe v sviti znizivshi cinu do 1 pensa Zavdyaki takij cinovij politici Dejli Telegraf shvidko staye chempionom Britaniyi za nakladami U sichni 1856 r prodayetsya 27 tis primirnikiv shodnya a u berezni pochatkovij obsyag zbilshivsya na polovinu Gazeta staye rodonachalniceyu tak zvanoyi britanskoyi penni pres Odin iz spivvlasnikiv gazeti Edvard Levi Louson faktichno peredbachiv ideyi sensacijnoyi zhurnalistiki desho amerikanizuvavshi vidannya uvivshi znachnij obsyag novin ta vikoristavshi riznomanitni zagolovki Cherez tri roki tirazh Dejli Telegraf end Kur yer perevishiv naklad usih rankovih gazet razom uzyatih Peremogi Dejli Telegraf na britanskomu rinku presiCe bula persha peremoga Dejli Telegraf proti yakoyi ob yednalisya usi stolichni ta bilshe chastina provincijnih gazet U zhovtni 1856 r vidannya vidmovilosya vid slova Kur yer u nazvi 1858 roku dodalosya she 8 storinok Zrostannya bulo bezprecedentnim Paralelno vidbuvalosya nalagodzhennya merezhi vlasnih korespondentiv u Franciyi Prussiyi Rosiyi Indiyi ta Kanadi Kilkist chitachiv bula bilshoyu nizh u bud yakogo yakisnogo abo masovogo konkurenta gazeti U 1860 h rr Dejli Telegraf pochinaye aktivno pidtrimuvati liberaliv zayavivshi pro sebe yak pro serjoznogo oponenta konservativnoyi Tajms U 1880 h rr gazeta vidmovilasya vid pidtrimki liberaliv i stala konservativnoyu yakoyu zalishayetsya do sogodni Politichna problematika bula ne yedinoyu skladovoyu kontentu gazeti U period 1860 1880 rr vona postupovo rozshiryuye svoyu strukturu vvodyachi do postijnih zmistovnih elementiv taki rubriki yak Literatura Nauka Sadivnictvo Ptahivnictvo Muzika Drama i navit Kolekciya marok Ci rubriki z yavlyayutsya u pevni dni tizhnya i proponuyut rozglyanuti socialni problemi z tichki zoru chitackogo interesu U samij gazeti obgovoryuyutsya pitannya pov yazani zi shlyubami ta rozluchennyami stosunkami ditej ta batkiv problemami piyactva ta dorozhnechi likarskih poslug pisalisya statti dlya sluzhbovciv ta shvachok vchiteliv ta slyusariv Zavdyaki takomu pidhodu gazeta rozshiryuye kolo chitachiv za rahunok serednih ta dribnih burzhua klerkiv vlasnikiv magazinchikiv zamozhnih selyan sho meshkayut u peredmistyah Londonu inodi zhinok yaki dosi ne vvazhalisya suttyevoyu auditornoyi skladovoyu stolichnih dennih gazet Same zhinkam proponuvalosya pereglyanuti malyunki z siluetami sukni v yakij bula vdyagnuta vidoma aktrisa u populyarnij teatralnij postanovci abo vbrannya yake prodemonstruvala na balu ta chi insha vidoma osoba 1877 roku Dejli Telegraf stala gazetoyu z najbilshim shodennim tirazhem u sviti 250 tis primirnikiv Strategiyi rozshirennya auditoriyiEfektivnoyi takozh bula strategiya rozshirennya tehnologiyi virobnictva za rahunok vikoristannya vlasnogo kabelnogo ta drotovogo telegrafu yakij zv yazav gazetu z Nyu Jorkom Parizhem ta Vidnem Gazeta takozh vkladala koshti u proyekti zdatni rozshiriti auditoriyu Tak u 1876 r vidannya za vlasnij kosht vidpravlyaye mandrivnika Dzhordzha Smita do Nineviyi de Smit povinen buv vidshukati vtracheni tablichki assirijskoyi versiyi pro vsesvitnij potop Mandrivnik spravdi priviz do Londona tablichki z tekstom opovidannya vidomogo nam pid nazvoyu eposu pro Gilgamesha Odnak yih zmist ne mav nichogo spilnogo z biblijnim tekstom Dejli Telegraf peredala ci tablichki v dar Britanskomu muzeyu Uspih cij gazeti znachnoyu miroyu prinesli yiyi korespondenti sered yakih osoblive misce zajmav zagadkovij doktor Emil Dzhozef Dillon yakij mav dar filologa navchavsya u ryadi najbilshih universitetiv znav yevropejski ta shidni movi pisav statti p yatma movami ta deyakij chas pracyuvav profesorom shidnih mov Harkivskogo universitetu Za svidchennyami D Saturina u 1894 1895 rr vin virushiv za propoziciyeyu Dejli Telegraf u Virmeniyu z metoyu pereviriti na misci ti neyasni chutki pro zvirstva turkiv yaki do togo chasu hodili Yevropoyu U Turechchini jomu chinilisya pereponi z boku velikogo vizira yakij ne davav audiyenciyi u sultana ta ne davav mozhlivosti potrapiti do Virmeniyi Tureckij ministr navit zaproponuvav jomu zamist poyizdki do Virmeniyi orden ale Dillon vidmovivsya vid ciyeyi milosti i zayaviv sho yide Potrapivshi do Erzeruma vchenij otrimav vid gubernatora napoleglive prohannya zalishiti misto Zaareshtuvati ta vislati britanskogo gromadyanina tureckij uryad ne navazhivsya Tomu velikij vizir zvernuvsya z prohannyam do britanskogo posla u Konstantinopoli z vimogoyu vislati Dillona za mezhi Tureckoyi imperiyi Posol vidmoviv a Dillon pereodyagnuvshis to zhinkoyu to kurdom probravsya do oseli znajomoyu virmenskoyi rodini ta zvidti virushav rozshukuvati virmenskih vtikachiv sim yi yakih buli pererizani kurdami abo turkami Pokazannya cih vtikachiv vin zapisuvav i posilav v Dejli Telegraf a samih vtikachiv vidpravlyav u Mushu de todi zasidala slidcha komisiya Zavdyaki stattyam Dillona nadrukovanim u Dejli Telegraf ta Kontemporari Revyu Contemporary Review nejmovirno zhorstoki diyannya Turechchini u Virmeniyi buli vikriti pered civilizovanim svitom U samij Angliyi voni zdijnyali taku hvilyu oburennya porushili do takoyi miri gromadsku dumku ocholenu politikom Uyilyamom Gladstonom sho todishnij prem yer lord Solsberi gotovij buv zazhadati vid Turechchini zvilnennya Virmeniyi Z Virmeniyi Dillon za doruchennyam tiyeyi zh Dejli Telegraf yide do Ispaniyi yakraz naperedodni ispano amerikanskoyi vijni Tut vin provodit kilka misyaciv rozmovlyayuchi ispanskoyu movoyu z krivavim generalom Valeriano Vejler i Nikolau vivchayuchi ispansku politiku i znajomlyachi z neyu Angliyu Z Ispaniyi vin virushaye na povstalij Krit kudi dostup inozemcyam buv todi zaboronenij za rishennyam admiraliv yevropejskih sudiv yaki blokuvali ostriv Shob probratisya na ostriv Dillon pereodyagayetsya greckim chencem chenci borolisya v ryadah insurgentiv i priyednuyetsya do lideriv viklikanim admiralami dlya peregovoriv Admirali doruchili semi lideram peredati kritskomu narodu pro te sho jomu bude dana avtonomiya a krityani bazhali priyednannya do Greciyi i novospechenij greckij chernec z rushniceyu za plechima i poyasom patroniv vstigaye perekonati kritskih vozhdiv shob voni vzyali jogo z soboyu na ostriv Samo soboyu vin namagavsya ne potraplyati na ochi admiralam Ale na neshastya rozpovidav Dillon italijskij admiral nadumav vidvidati nas v odnu nedilyu vranci koli mi buli v nashomu chovni na yakori v nashij buhti i skazav sho vin bazhav bi pogovoriti z nami z privodu vsih pitan vin i avstrijskij admiral mali pislya togo dovgu besidu z nami i ya sluzhiv mizh nimi poserednikom Admiral Feliche Kanevaro vzyav moyu rushnicyu poviv nas do sebe i pochastuvav kavoyu Ya vid imeni krityan vidkinuv avtonomiyu i vidstoyuvav priyednannya Proshayuchis iz nami Kanevaro skazav meni sho vin duzhe lyubit svyashenstvo i chenciv i koli vin podavav meni moyu rushnicyu ya blagosloviv jogo nastilki pobozhno naskilki u mene vistachilo vmin Nezabarom pislya togo Dillon buv prisutnim v Gazi na znamenitij mirnij konferenciyi derzhav potim shle z Parizha i Renna v Dejli Telegraf zviti pro proces Drejfusa a prikinci XIX st vhodit razom z vijskami soyuznih derzhav u Pekin zvidki vin shle v en stattyu v yakij daye svitu neprivablivu kartinu tih zhahlivih varvarstv yakimi oznamenuvali svij vstup do bezzahisnu shidnu krayinu vijska civilizovanih zahidnih narodiv Pid chas procesu Drejfusa Dillon posilav shodnya v Dejli Telegraf zviti dovzhinoyu v 3 6 drukovanih stovpciv tobto 10 20 drukovanih storinok Buvshi drugom bagatoh politikiv Dillon mig dobuvati ne lishe operativnu a j dostovirnu informaciyu Jogo nazivali zhurnalistom za poklikannyam vchenim i filosofom za viborom derzhavnim diyachem za chestolyubstvom Pro jogo smilivist rozpovidali legendi Tak u 1894 1895 rr vin zumiv probratisya do Virmeniyi uniknuvshi vsih vijskovih zastav Popri zagrozi tureckoyi vladi vin zbirav neobhidni vidomosti Dillon vidvidav Ispaniyu naperedodni ispano amerikanskoyi vijni buv na Kriti pid chas povstannya nadsilav z Parizha zviti pro spravu Drejfusa Publikaciya materialiv Dillona spriyala pidvishennyu prestizhu gazeti U procesi konkurentnoyi borotbi sformuvalosya oblichchya Dejli Telegraf yak yakisnoyi gazeti sho odnochasno zmagalasya z Tajms i oriyentuvalasya na neyi V Angliyi buli viznani j zaslugi yiyi vlasnika Lousona yakij stav baronetom u 1892 r i pershim lordom Barnhemom U 1914r jogo progolosili batkom presi a lord Nortkliff A Harmsvort podaruvav jomu adres pidpisanij 250 predstavnikami anglijskoyi ta zarubizhnoyi presi Vidomi zhurnalisti gazeti en en Vlasniki gazeti en en en en en DzherelaThe ISSN portal Paris ISSN International Centre 2005 ISSN 0307 1235 d Track Q12131129d Track Q90d Track Q70460099 Arhiv originalu za 17 listopada 2014 Procitovano 7 grudnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya ABCs National daily newspaper circulation January 2014 The Guardian 14 bereznya 2014 originalu za 8 bereznya 2021 Procitovano 30 travnya 2021 angl Bourne Fox H R English newspapers chapters in the history of journalism Tekst H R Fox Bourne London Chatto amp Windus 1887 414 p P 237 Matveev V A Imperiya Flit strit Tekst sovrem pressa Anglii V A Matveev M Gospolitizdat 1961 303 s S 59 63 Sprava Sandi Tajms Sunday Times proti Ob yednanogo Korolivstva stattya 50 vid 06 11 1980 http en de fr com ua Universalium page Burnham Edward Levy Lawson 1st Baron 37191 nedostupne posilannya z listopadaa 2019 Arhiv originalu za 15 grudnya 2014 Procitovano 10 grudnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PosilannyaOficijnij sajt Dejli Telegraf 25 sichnya 2018 u Wayback Machine 29 chervnya 1855 roku u Londoni vijshov pershij nomer gazeti The Daily Telegraph 21 grudnya 2014 u Wayback Machine