Давор Іво Штір (хорв. Davor Ivo Stier; нар. 6 січня 1972, Буенос-Айрес, Аргентина) — хорватський політик, політолог, дипломат, член консервативної партії ХДС. Віцепрем'єр та міністр закордонних і європейських справ Хорватії у правоцентристському уряді Андрея Пленковича з 19 жовтня 2016 до 19 червня 2017.
Давор Іво Штір Davor Ivo Stier | |
---|---|
Davor Ivo Stier | |
Міністр закордонних справ Республіки Хорватії | |
19 жовтня 2016 — 19 червня 2017 | |
Президент | Колінда Грабар-Кітарович |
Прем'єр-міністр | Андрей Пленкович |
Попередник | Міро Ковач |
Наступник | Марія Пейчинович-Бурич |
Євродепутат від Хорватії | |
1 липня 2013 — донині | |
Президент | Іво Йосипович → Колінда Грабар-Кітарович |
Депутат парламенту Хорватії | |
22 грудня 2011 — 1 липня 2013 | |
Президент | Іво Йосипович |
Наступник | Томіслав Кларич |
| |
Народився | 6 січня 1972 (52 роки) Буенос-Айрес |
Відомий як | політик, дипломат |
Країна | Хорватія |
Національність | хорват |
Освіта | Аргентинський католицький університет |
Alma mater | Аргентинський католицький університет |
Політична партія | Хорватська демократична співдружність |
У шлюбі з | є |
Діти | троє |
Професія | політолог |
Релігія | римо-католик |
![]() | |
Життєпис
Ранні роки. Освіта
Народився у Буенос-Айресі в Аргентині. Жив у міському районі Флорес, який здебільшого населяє середній клас. Цікаво, що папа Франциск з цього самого району. Сім'я Штіра родом із Самобора. Сам він нащадок політичних емігрантів, які прибули в Аргентину після Другої світової війни. Його дід Іван Штір був полковником в «усташівській войниці» (військовому крилі партії усташів) і помічником В'єкослава Лубурича, а дід із боку матері Мілорад Лукач був одним із провідних емігрантських політиків Хорватської селянської партії. Батько Штіра був лікарем, а мати Марія Лукач була професоркою університету.
У Хорватію Штір уперше потрапив 1990 року в рамках програми Фонду хорватської спадщини, а вдруге прибув за три тижні до падіння Вуковара як журналіст аргентинської газети «El Cronista» та «Radio America». В Аргентину повернувся в лютому 1992 року, де в Католицькому університеті Буенос-Айреса здобув диплом із фаху «політологія» і «міжнародні відносини», а пізніше і «журналістика».
Політична діяльність
Повернувся в Хорватію 1996 року на запрошення хорватського МЗС, після чого працював у хорватських посольствах у Вашингтоні і Брюсселі та був до 2009 року радником прем'єр-міністра Іво Санадера з питань зовнішньої політики.
На парламентських виборах 2011 обраний депутатом хорватського парламенту, де став членом Комітету з міжпарламентської співпраці та Комітету з питань європейської інтеграції, а також призначений заступником голови Комітету у закордонних справах. Крім того, входив до складу хорватської парламентської делегації у Парламентській асамблеї НАТО і делегації парламенту Хорватії у Спільній парламентській комісії Хорватія-ЄС.
Був одним із найближчих співробітників прем'єрки Ядранки Косор та її радником і посланником у справах євроатлантичного співробітництва. У часи словенсько-хорватського дипломатичного охолодження Штір був головним учасником і посередником між Косор і прем'єр-міністром Словенії Борутом Пахором. Під час партійних виборів у травні 2012 року Штір підтримав Томіслава Карамарка. Водночас, він був проти дисциплінарного провадження проти Косор у лютому 2013 року після того, як партія вирішила покарати її за виступи в засобах масової інформації.
У квітні 2013 року після вступу Хорватії в ЄС був одним із перших дванадцяти членів Європейського парламенту, обраних від Хорватії, здобувши 5,75% голосів.
У вересні 2012 зажадав від хорватського уряду відмовитися від ратифікації угоди про державний кордон між Хорватією та Боснією і Герцеговиною, стверджуючи, що тим самим Хорватія погодилася б на політику шантажу і вступ до ЄС ув'язала би з питаннями кордону. Він звинуватив боснійського міністра транспорту Даміра Хаджича у шантажі хорватського уряду, адже той заявив, що Боснія і Герцеговина не допустить будівництва Пелєшацького мосту, якщо договір про кордон не буде ратифіковано. У квітні 2013 року Штір сказав, що умовою для вступу Боснії і Герцеговини в Європейський Союз буде інституційна рівність хорватів у Боснії і Герцеговині. Через два місяці, в червні, Штір заявив, що «Хорватія повинна рішуче докласти зусиль, щоб розв'язати питання конституційності хорватського народу в БіГ не тільки на папері, а й на практиці». Він оцінив Федерацію Боснії і Герцеговини як де-факто «босняцький суб'єкт конфедерації» і оголосив про можливість улаштування Боснії і Герцеговини за бельгійським зразком. Він також зазначив, що Хорватія використає вступ у Євросоюз для розв'язання хорватського питання у Боснії і Герцеговині.
На засіданні Комітету з зовнішньої політики Європарламенту в липні 2013 року Штір зажадав, щоб Євросоюз рішучіше підтримав право хорватського народу в БіГ на рівноправність з іншими державотворчими народами і таким чином інтернаціоналізував «хорватське питання» у Боснії і Герцеговині. В інтерв'ю виданню «Večernji list» у тому самому місяці Штір сказав, що хорвати в Боснії і Герцеговині є невідворотним і вирішальним чинником європеїзації БіГ, а також зазначив, що роль Європейського Союзу в Боснії і Герцеговині визначальна, і що співпраця з Росією і Туреччиною вітаються.
У червні 2017 подав у відставку з посади керівника зовнішньополітичного відомства Хорватії.
Примітки
- . Парламент Хорватії. Архів оригіналу за 15 вересня 2016. Процитовано 3 липня 2013.
- (хорватською) . 14 березня 2016. Архів оригіналу за 11 серпня 2016. Процитовано 21 червня 2016.
- . . 10. travnja 2013. Архів оригіналу за 7 березня 2015. Процитовано 27 червня 2013.
- Veljković, Sandra (15. ožujka 2013.). . Večernji list. Архів оригіналу за 18 березня 2013. Процитовано 27 червня 2013..
- . Nacional. 13 липня 2010. Архів оригіналу за 18 лютого 2014. Процитовано 27 червня 2013.
- . Парламент Хорватії. Архів оригіналу за 15 вересня 2016. Процитовано 27 червня 2013.
- . . 18. svibnja 2012. Архів оригіналу за 23 червня 2012. Процитовано 27 червня 2013.
- . Večernji list. 21. veljače 2013. Архів оригіналу за 22 червня 2013. Процитовано 27 червня 2013.
- Profile [ 16 грудня 2016 у Wayback Machine.] Європарламент
- . . 15. travnja 2013. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 27 червня 2013.
- . Bljesak.info. 15. rujna 2012. Архів оригіналу за 16 вересня 2012. Процитовано 27 червня 2013.
- S., Z (16. travnja 2013.). . Bljesak.info. Архів оригіналу за 16 лютого 2021. Процитовано 28 червня 2013.
- Perica, Silvana (26 червня 2013). . Večernji list. Архів оригіналу за 29 червня 2013. Процитовано 27 червня 2013.
- Krešić, Zoran (6. srpnja 2013.). . Архів оригіналу за 8 липня 2013. Процитовано 6 липня 2013.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Davor Ivo Shtir horv Davor Ivo Stier nar 6 sichnya 1972 Buenos Ajres Argentina horvatskij politik politolog diplomat chlen konservativnoyi partiyi HDS Viceprem yer ta ministr zakordonnih i yevropejskih sprav Horvatiyi u pravocentristskomu uryadi Andreya Plenkovicha z 19 zhovtnya 2016 do 19 chervnya 2017 Davor Ivo Shtir Davor Ivo StierDavor Ivo Shtir Davor Ivo StierMinistr zakordonnih sprav Respubliki Horvatiyi19 zhovtnya 2016 19 chervnya 2017Prezident Kolinda Grabar KitarovichPrem yer ministr Andrej PlenkovichPoperednik Miro KovachNastupnik Mariya Pejchinovich BurichYevrodeputat vid Horvatiyi1 lipnya 2013 doniniPrezident Ivo Josipovich Kolinda Grabar KitarovichDeputat parlamentu Horvatiyi22 grudnya 2011 1 lipnya 2013Prezident Ivo JosipovichNastupnik Tomislav KlarichNarodivsya 6 sichnya 1972 1972 01 06 52 roki Argentina Buenos AjresVidomij yak politik diplomatKrayina HorvatiyaNacionalnist horvatOsvita Argentinskij katolickij universitetAlma mater Argentinskij katolickij universitetPolitichna partiya Horvatska demokratichna spivdruzhnistU shlyubi z yeDiti troyeProfesiya politologReligiya rimo katolik Mediafajli u VikishovishiZhittyepisRanni roki Osvita Narodivsya u Buenos Ajresi v Argentini Zhiv u miskomu rajoni Flores yakij zdebilshogo naselyaye serednij klas Cikavo sho papa Francisk z cogo samogo rajonu Sim ya Shtira rodom iz Samobora Sam vin nashadok politichnih emigrantiv yaki pribuli v Argentinu pislya Drugoyi svitovoyi vijni Jogo did Ivan Shtir buv polkovnikom v ustashivskij vojnici vijskovomu krili partiyi ustashiv i pomichnikom V yekoslava Luburicha a did iz boku materi Milorad Lukach buv odnim iz providnih emigrantskih politikiv Horvatskoyi selyanskoyi partiyi Batko Shtira buv likarem a mati Mariya Lukach bula profesorkoyu universitetu U Horvatiyu Shtir upershe potrapiv 1990 roku v ramkah programi Fondu horvatskoyi spadshini a vdruge pribuv za tri tizhni do padinnya Vukovara yak zhurnalist argentinskoyi gazeti El Cronista ta Radio America V Argentinu povernuvsya v lyutomu 1992 roku de v Katolickomu universiteti Buenos Ajresa zdobuv diplom iz fahu politologiya i mizhnarodni vidnosini a piznishe i zhurnalistika Politichna diyalnistPovernuvsya v Horvatiyu 1996 roku na zaproshennya horvatskogo MZS pislya chogo pracyuvav u horvatskih posolstvah u Vashingtoni i Bryusseli ta buv do 2009 roku radnikom prem yer ministra Ivo Sanadera z pitan zovnishnoyi politiki Na parlamentskih viborah 2011 obranij deputatom horvatskogo parlamentu de stav chlenom Komitetu z mizhparlamentskoyi spivpraci ta Komitetu z pitan yevropejskoyi integraciyi a takozh priznachenij zastupnikom golovi Komitetu u zakordonnih spravah Krim togo vhodiv do skladu horvatskoyi parlamentskoyi delegaciyi u Parlamentskij asambleyi NATO i delegaciyi parlamentu Horvatiyi u Spilnij parlamentskij komisiyi Horvatiya YeS Buv odnim iz najblizhchih spivrobitnikiv prem yerki Yadranki Kosor ta yiyi radnikom i poslannikom u spravah yevroatlantichnogo spivrobitnictva U chasi slovensko horvatskogo diplomatichnogo oholodzhennya Shtir buv golovnim uchasnikom i poserednikom mizh Kosor i prem yer ministrom Sloveniyi Borutom Pahorom Pid chas partijnih viboriv u travni 2012 roku Shtir pidtrimav Tomislava Karamarka Vodnochas vin buv proti disciplinarnogo provadzhennya proti Kosor u lyutomu 2013 roku pislya togo yak partiya virishila pokarati yiyi za vistupi v zasobah masovoyi informaciyi U kvitni 2013 roku pislya vstupu Horvatiyi v YeS buv odnim iz pershih dvanadcyati chleniv Yevropejskogo parlamentu obranih vid Horvatiyi zdobuvshi 5 75 golosiv U veresni 2012 zazhadav vid horvatskogo uryadu vidmovitisya vid ratifikaciyi ugodi pro derzhavnij kordon mizh Horvatiyeyu ta Bosniyeyu i Gercegovinoyu stverdzhuyuchi sho tim samim Horvatiya pogodilasya b na politiku shantazhu i vstup do YeS uv yazala bi z pitannyami kordonu Vin zvinuvativ bosnijskogo ministra transportu Damira Hadzhicha u shantazhi horvatskogo uryadu adzhe toj zayaviv sho Bosniya i Gercegovina ne dopustit budivnictva Pelyeshackogo mostu yaksho dogovir pro kordon ne bude ratifikovano U kvitni 2013 roku Shtir skazav sho umovoyu dlya vstupu Bosniyi i Gercegovini v Yevropejskij Soyuz bude institucijna rivnist horvativ u Bosniyi i Gercegovini Cherez dva misyaci v chervni Shtir zayaviv sho Horvatiya povinna rishuche doklasti zusil shob rozv yazati pitannya konstitucijnosti horvatskogo narodu v BiG ne tilki na paperi a j na praktici Vin ociniv Federaciyu Bosniyi i Gercegovini yak de fakto bosnyackij sub yekt konfederaciyi i ogolosiv pro mozhlivist ulashtuvannya Bosniyi i Gercegovini za belgijskim zrazkom Vin takozh zaznachiv sho Horvatiya vikoristaye vstup u Yevrosoyuz dlya rozv yazannya horvatskogo pitannya u Bosniyi i Gercegovini Na zasidanni Komitetu z zovnishnoyi politiki Yevroparlamentu v lipni 2013 roku Shtir zazhadav shob Yevrosoyuz rishuchishe pidtrimav pravo horvatskogo narodu v BiG na rivnopravnist z inshimi derzhavotvorchimi narodami i takim chinom internacionalizuvav horvatske pitannya u Bosniyi i Gercegovini V interv yu vidannyu Vecernji list u tomu samomu misyaci Shtir skazav sho horvati v Bosniyi i Gercegovini ye nevidvorotnim i virishalnim chinnikom yevropeyizaciyi BiG a takozh zaznachiv sho rol Yevropejskogo Soyuzu v Bosniyi i Gercegovini viznachalna i sho spivpracya z Rosiyeyu i Turechchinoyu vitayutsya U chervni 2017 podav u vidstavku z posadi kerivnika zovnishnopolitichnogo vidomstva Horvatiyi Primitki Parlament Horvatiyi Arhiv originalu za 15 veresnya 2016 Procitovano 3 lipnya 2013 horvatskoyu 14 bereznya 2016 Arhiv originalu za 11 serpnya 2016 Procitovano 21 chervnya 2016 10 travnja 2013 Arhiv originalu za 7 bereznya 2015 Procitovano 27 chervnya 2013 Veljkovic Sandra 15 ozujka 2013 Vecernji list Arhiv originalu za 18 bereznya 2013 Procitovano 27 chervnya 2013 Nacional 13 lipnya 2010 Arhiv originalu za 18 lyutogo 2014 Procitovano 27 chervnya 2013 Parlament Horvatiyi Arhiv originalu za 15 veresnya 2016 Procitovano 27 chervnya 2013 18 svibnja 2012 Arhiv originalu za 23 chervnya 2012 Procitovano 27 chervnya 2013 Vecernji list 21 veljace 2013 Arhiv originalu za 22 chervnya 2013 Procitovano 27 chervnya 2013 Profile 16 grudnya 2016 u Wayback Machine Yevroparlament 15 travnja 2013 Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 27 chervnya 2013 Bljesak info 15 rujna 2012 Arhiv originalu za 16 veresnya 2012 Procitovano 27 chervnya 2013 S Z 16 travnja 2013 Bljesak info Arhiv originalu za 16 lyutogo 2021 Procitovano 28 chervnya 2013 Perica Silvana 26 chervnya 2013 Vecernji list Arhiv originalu za 29 chervnya 2013 Procitovano 27 chervnya 2013 Kresic Zoran 6 srpnja 2013 Arhiv originalu za 8 lipnya 2013 Procitovano 6 lipnya 2013