Давньогре́цька колоніза́ція, часто Вели́ка гре́цька колоніза́ція (VIII — VI ст. до н. е.) — процес заснування грецькою державою нових поселень на чужих землях. Сам термін «колонізація» походить від лат. colo (живу, населяю, обробляю). Греки називали новостворені поселення апойкіс від слова апойкео (виселяюсь). Місто, яке заснувало свою колонію, мало назву метрополія (місто — мати). Власне, грецька колонізація мала вплив на подальший розвиток міст-полісів, а також сприяла утворенню торгівельних і культурних зв'язків грецького суспільства з іншими народами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDBGdWRHbHJaVWR5YVdWamFHVnVNUzVxY0djdk16QXdjSGd0UVc1MGFXdGxSM0pwWldOb1pXNHhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDBkeWFXVmphR2x6WTJobGJsOTFibVJmY0dnbFF6TWxRalp1YVhwcGMyTm9aVzVmUzI5c2IyNXBaVzR1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFVkeWFXVmphR2x6WTJobGJsOTFibVJmY0dnbFF6TWxRalp1YVhwcGMyTm9aVzVmUzI5c2IyNXBaVzR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Причини грецької колонізації
Основними причинами грецької колонізації були: по-перше, нестача землі внаслідок збільшення населення і концентрації землі в руках знаті; по-друге, необхідність нових джерел сировини, пошук ринків збуту для продукції сільського господарства і ремесла, потреба в металах, відсутніх у самій Греції, намагання греків контролювати торговельні шляхи; по-третє, політична боротьба, що спонукала тих, хто зазнав поразки, шукати щастя в колоніях.
Напрямки грецької колонізації
На відміну від фінікійської колонізації грецька йшла у 3-х основних напрямках:
1. Західному (узбережжя і острови Іонійського моря на північний захід від Греції: Італія, Сицилія, Південна Галія та Іспанія).
2. Північно-східному (північне узбережжя Егейського моря, Геллеспонт, Пропонтида, береги Чорного моря — Понта Евксінського і Меотиди.)
3. Південно-східному (південний берег Анатолії, Кіпр, Сирія, Північна Африка).
Найінтенсивніше колонізаційний процес йшов у двох перших напрямках.
Піонерами колонізації були евбейські міста — Халкіда і Еретрія. Вони знаходилися на березі протоки, мали поклади міді, досить родючі землі, тобто були найрозвиненішими. Слідом за ними на шлях колонізації стали Коринф, Мегари, Мілет, Фокея і острівні держави (Парос, Родос). Пізніше за інших до процесу приєдналися Спарта і Афіни.
Перш за все елліни вирушили на захід. Близько 774 р. до н. е. на невеликому острові Іскія (біля західного узбережжя Італії) з'являється перша колонія халкідян і еретрійців — Пітекусси. Близько 750 р до н. е. першу колонію на материку — Куми в Італії заснували халкідяни.
Найважливішим грецьким містом на Сицилії стали Сіракуза, засновані 733 р до н. е. коринфською експедицією на чолі з Архієм. У колонізації Сіракуз брали участь і мегарці, які на північ від Сіракуз заснували Мегари Гіблейські. Родосці і критяни заснували Гелу. Ще далі на захід пішли фокейці, що заснували Массілію біля гирла Рони і Емпорії в Іспанії.
Наприкінці VIII — на початку VI ст. до н. е. греки проникають у протоку Геллеспонт і далі на північ. Провідну роль тут відіграли поліси Східної Греції (Мілет, Самос, Хіос, Мітілена, Колофон), а також Мегари. Досить швидко береги Геллеспонту, Пропонтиди і Боспору Фракійського покрилися мережею еллінських колоній, серед яких виділялася мегарська колонія Візантій на березі Боспору, — протоки, яка вела в Чорне море. Майже всі міста Південного, Західного, Північного і Східного Причорномор'я засновувалися Мілетом.
Таким чином протягом двох з половиною століть греки освоїли значну частину узбережжя Середземного моря, все Причорномор'я, більшу частину Приазов'я.
Вплив грецької колонізації на метрополії
- сприяла соціально — економічному і культурному розвиткові всього грецького світу;
- остаточному відокремленню ремесла від землеробства;
- розширенню обміну між грецькими містами та іншими країнами і набуттю торгівлею міжнародного характеру;
- привела до зміни напрямку у розвитку сільського господарства: основна увага стала приділятися виноградарству і маслинництву;
- послабила родову знать, сприяла розкладу аристократичного ладу і виникненню полісного устрою;
- розширила кругозір греків, виховала допитливість, змусила задуматися над багатьма речами, що стало психологічною основою виникнення елліністичної науки.
Див. також
Література
- В. О. Балух, Ю. І. Макар. Історія стародавньої Греції
- Юхименко П.І. Економічна історія [ 6 жовтня 2014 у Wayback Machine.], — Навчальний посібник / К.: Вікар, 2004.- 341 c.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Davnogre cka koloniza ciya chasto Veli ka gre cka koloniza ciya VIII VI st do n e proces zasnuvannya greckoyu derzhavoyu novih poselen na chuzhih zemlyah Sam termin kolonizaciya pohodit vid lat colo zhivu naselyayu obroblyayu Greki nazivali novostvoreni poselennya apojkis vid slova apojkeo viselyayus Misto yake zasnuvalo svoyu koloniyu malo nazvu metropoliya misto mati Vlasne grecka kolonizaciya mala vpliv na podalshij rozvitok mist polisiv a takozh spriyala utvorennyu torgivelnih i kulturnih zv yazkiv greckogo suspilstva z inshimi narodami Davnogrecki polisi u VI stolitti do n e Davnogrecki polisi u IV stolitti do n e Prichini greckoyi kolonizaciyiOsnovnimi prichinami greckoyi kolonizaciyi buli po pershe nestacha zemli vnaslidok zbilshennya naselennya i koncentraciyi zemli v rukah znati po druge neobhidnist novih dzherel sirovini poshuk rinkiv zbutu dlya produkciyi silskogo gospodarstva i remesla potreba v metalah vidsutnih u samij Greciyi namagannya grekiv kontrolyuvati torgovelni shlyahi po tretye politichna borotba sho sponukala tih hto zaznav porazki shukati shastya v koloniyah Napryamki greckoyi kolonizaciyiNa vidminu vid finikijskoyi kolonizaciyi grecka jshla u 3 h osnovnih napryamkah 1 Zahidnomu uzberezhzhya i ostrovi Ionijskogo morya na pivnichnij zahid vid Greciyi Italiya Siciliya Pivdenna Galiya ta Ispaniya 2 Pivnichno shidnomu pivnichne uzberezhzhya Egejskogo morya Gellespont Propontida beregi Chornogo morya Ponta Evksinskogo i Meotidi 3 Pivdenno shidnomu pivdennij bereg Anatoliyi Kipr Siriya Pivnichna Afrika Najintensivnishe kolonizacijnij proces jshov u dvoh pershih napryamkah Pionerami kolonizaciyi buli evbejski mista Halkida i Eretriya Voni znahodilisya na berezi protoki mali pokladi midi dosit rodyuchi zemli tobto buli najrozvinenishimi Slidom za nimi na shlyah kolonizaciyi stali Korinf Megari Milet Fokeya i ostrivni derzhavi Paros Rodos Piznishe za inshih do procesu priyednalisya Sparta i Afini Persh za vse ellini virushili na zahid Blizko 774 r do n e na nevelikomu ostrovi Iskiya bilya zahidnogo uzberezhzhya Italiyi z yavlyayetsya persha koloniya halkidyan i eretrijciv Pitekussi Blizko 750 r do n e pershu koloniyu na materiku Kumi v Italiyi zasnuvali halkidyani Najvazhlivishim greckim mistom na Siciliyi stali Sirakuza zasnovani 733 r do n e korinfskoyu ekspediciyeyu na choli z Arhiyem U kolonizaciyi Sirakuz brali uchast i megarci yaki na pivnich vid Sirakuz zasnuvali Megari Giblejski Rodosci i krityani zasnuvali Gelu She dali na zahid pishli fokejci sho zasnuvali Massiliyu bilya girla Roni i Emporiyi v Ispaniyi Naprikinci VIII na pochatku VI st do n e greki pronikayut u protoku Gellespont i dali na pivnich Providnu rol tut vidigrali polisi Shidnoyi Greciyi Milet Samos Hios Mitilena Kolofon a takozh Megari Dosit shvidko beregi Gellespontu Propontidi i Bosporu Frakijskogo pokrilisya merezheyu ellinskih kolonij sered yakih vidilyalasya megarska koloniya Vizantij na berezi Bosporu protoki yaka vela v Chorne more Majzhe vsi mista Pivdennogo Zahidnogo Pivnichnogo i Shidnogo Prichornomor ya zasnovuvalisya Miletom Takim chinom protyagom dvoh z polovinoyu stolit greki osvoyili znachnu chastinu uzberezhzhya Seredzemnogo morya vse Prichornomor ya bilshu chastinu Priazov ya Vpliv greckoyi kolonizaciyi na metropoliyispriyala socialno ekonomichnomu i kulturnomu rozvitkovi vsogo greckogo svitu ostatochnomu vidokremlennyu remesla vid zemlerobstva rozshirennyu obminu mizh greckimi mistami ta inshimi krayinami i nabuttyu torgivleyu mizhnarodnogo harakteru privela do zmini napryamku u rozvitku silskogo gospodarstva osnovna uvaga stala pridilyatisya vinogradarstvu i maslinnictvu poslabila rodovu znat spriyala rozkladu aristokratichnogo ladu i viniknennyu polisnogo ustroyu rozshirila krugozir grekiv vihovala dopitlivist zmusila zadumatisya nad bagatma rechami sho stalo psihologichnoyu osnovoyu viniknennya ellinistichnoyi nauki Div takozhVelika Greciya Davnogrecki mista Pivnichnogo Prichornomor ya Ellinistichna civilizaciyaLiteraturaV O Baluh Yu I Makar Istoriya starodavnoyi Greciyi Yuhimenko P I Ekonomichna istoriya 6 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Navchalnij posibnik K Vikar 2004 341 c