Візантійська музика, музика Візантійської імперії — період в історії музики, тісно пов'язаний із християнською культурою Східної римської імперії, що починає свій розквіт в епоху правління імператора Костянтина (306—337) і занепадає з падінням Константинополя у 1453 році.
Візантійська музика | |
---|---|
Світова спадщина | |
![]() Візантійська музика | |
Країна | Греція |
Тип | d d і жанр музики |
| |
|
Історичні умови і строкатий етнічний склад населення Візантії визначили різноманіття інтонаційного ладу, жанрів і форм Візантійської музики. Її витоки сягають перської, коптської, єврейської та вірменської пісенності, а також включають досягнення давньогрецької музичної культури, що обумовлювалось входженням до складу Візантії великих центрів грецької культури — Александрії, Антіохії, Ефеса.
Світська та народна музика
Світська музика звучала при імператорському дворі і була представлена такими жанрами як «акламації» — ритуально-святкові оди на віршовані тексти та [en]» — оди для виходу імператора, що виконувались хором. Звучала при дворі також інструментальна музика — використовувались сурми, цимбали, ліри, а також стародавній прототип органу — .
Народна музика Візантії представлена епічним жанром — акритські пісні, що прославляли подвиги .
Культова музика
У збережених нотних записах представлена виключно культова християнська музика. На відміну від західної музики аналогічного періоду, візантійська духовна музика була виключно вокальною (орган в богослужбовій практиці був заборонений) і виконувалась на різних мовах — окрім грецької, використовувалась також сирійська, вірменська, коптська, ефіопська, церковно-слов'янська мови.
Як і григоріанський спів, візантійський літургійний спів був одноголосним, в його основу була закладена система діатонічних ладів, що сходять до давньогрецької ладової системи. Для запису візантійських хоралів використовували невменну нотацію, що прийшла на зміну екфонетичній у VIII столітті й в процесі еволюції пройшла кілька форм — ранньовізантійську (VIII–XII ст.), середньовізантійську (XII–XV ст.) та пізньовізантійську (XV–XIX ст.)
Жанри
На окреслення жанрів візантійської духовної музики широко використовується збірний термін — гімнографія, а науку, що вивчає ці жанри називають . Найбільш ранньою формою християнської гімнографії є псалмодії — повільні речитативні молитви, східного походження.
В IV столітті поширюються пісенно-поетичні імпровізації на біблійні сюжети або апокрифічні тексти — тропарі. Тропарі виконувалися звичайно хорами хлопчиків і відрізнялися наспівністю, орнаментальною мелодією, світлим колоритом і мали варіаційну будову — первісний наспів, «ірмос», варіювався у наступних «тропах».
Розквіт візантійської гімнографії у VI–VIII століттях пов'язаний з діяльністю вихідців із Сирії св. Романа Сладкоспівця, святого Андрея Критського, а також Іоана Дамаскіна. В цей час з'являються складніші гімнічні жанри, такі як кондак і канон, в той же час витісняється псалмодія.
З IX століття важливим центром гімнотворчості став поблизу Константинополя. В XIV–XV століттях підйом гімнотворчості пов'язаний з діяльністю , що жив у монастирі Святого Афанасія на Афоні.
Ладова система
Ладові особливості гімнографії описувалися системою восьмиголосся, що виділяла 8 звукорядів із типовими модальними функціями — «гласів». Згруповані по 8 гласах святкові гімни зібрані в «Октоїху» — книзі пісень, початкова редакція якого сходить до VI століття. Основу 8 звукорядів складали вісім діатонічних ладів (ехої), яким відповідали спеціальні знаки для вказівки ладової приналежності (мартирії). Оскільки висота звучання кожного ладу була постійною, установлювався й висотний рівень даної мелодії. За аналогією з давньогрецькою музичною системою, візантійські лади були розділені на 4 автентичних і 4 плагальних лади, також були запозичені з Древньої Греції і найменування ладів, проте їх значення не відповідали давньогрецьким.
Історичне значення
Візантійська музична культура мала великий вплив на розвиток як Східної, так і Західної християнської богослужбової музики. Найбільший вплив візантійська музика мала на ті країни, де був прийнятий східний обряд богослужіння, в тому числі на Русі. Надалі, однак, розвиток церковної музики в цих країнах пішов своїми шляхами, що привів до розвитку своєрідних її форм, зокрема на Русі такою формою став знаменний спів.
Джерела
- Музыкальный энциклопедический словарь. — М. : «Советская энциклопедия», 1990.
- стаття на сайті belcanto.ru [ 5 жовтня 2009 у Wayback Machine.]
Література
- Асафьев Б., Византийская музыкальная культура, в кн.: Неф К., История западноевропейской музыки, пер. с франц., М., 1938;
- Грубер Р., История музыкальной культуры, т. 1, ч. 1, М. — Л., 1941;
- Thibaut J.-В., La notation de St. Jean-Damascíne ou hagiopolite, «Изв. русского археологического института», т. 3, Константинополь, 1898;
- его же, Etude de musique byzantine, там же, т. 6, Константинополь, 1900;
- Abert M., Die Musikanschauung des Mittelalters und ihre Grundlagen, Lpz.,1905; Fleischer O., Die spätgriechische Notenschrift, Neumen-Studien, t. 3, В., 1904;
- Riemann H., Studien zur byzantinischen Musik, Lpz., 1915;
- Tillyard H. J. W., Byzantine music and hymnography, L., 1923;
- Wellesz E., Byzantinische Musik, Breslau, 1927;
- его же, A history of Byzantine music and hymnography, Oxf., 1961;
- его же, Die Hymnen der Ostkirche, Basel, 1964;
- Velimirovic M., Present status of research in Byzantine Music, «Acta musicologica», 1971, fasc. I—II.
Посилання
- Візантійська музика; Грецький наспів // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 364-369; 518-520.
- Жанри богослужбові // Українська музична енциклопедія. У 2 т. Т. 2. [Е – К] / гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : Видавництво Інституту мистецтвознавства, фольклористики та етнології НАН України, 2008. — С. 72-77.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vizantijska muzika muzika Vizantijskoyi imperiyi period v istoriyi muziki tisno pov yazanij iz hristiyanskoyu kulturoyu Shidnoyi rimskoyi imperiyi sho pochinaye svij rozkvit v epohu pravlinnya imperatora Kostyantina 306 337 i zanepadaye z padinnyam Konstantinopolya u 1453 roci Vizantijska muzikaSvitova spadshinaVizantijska muzikaKrayina GreciyaTip d d i zhanr muziki Vizantijska muzika u Vikishovishi Istorichni umovi i strokatij etnichnij sklad naselennya Vizantiyi viznachili riznomanittya intonacijnogo ladu zhanriv i form Vizantijskoyi muziki Yiyi vitoki syagayut perskoyi koptskoyi yevrejskoyi ta virmenskoyi pisennosti a takozh vklyuchayut dosyagnennya davnogreckoyi muzichnoyi kulturi sho obumovlyuvalos vhodzhennyam do skladu Vizantiyi velikih centriv greckoyi kulturi Aleksandriyi Antiohiyi Efesa Svitska ta narodna muzikaSvitska muzika zvuchala pri imperatorskomu dvori i bula predstavlena takimi zhanrami yak aklamaciyi ritualno svyatkovi odi na virshovani teksti ta en odi dlya vihodu imperatora sho vikonuvalis horom Zvuchala pri dvori takozh instrumentalna muzika vikoristovuvalis surmi cimbali liri a takozh starodavnij prototip organu Narodna muzika Vizantiyi predstavlena epichnim zhanrom akritski pisni sho proslavlyali podvigi Kultova muzikaU zberezhenih notnih zapisah predstavlena viklyuchno kultova hristiyanska muzika Na vidminu vid zahidnoyi muziki analogichnogo periodu vizantijska duhovna muzika bula viklyuchno vokalnoyu organ v bogosluzhbovij praktici buv zaboronenij i vikonuvalas na riznih movah okrim greckoyi vikoristovuvalas takozh sirijska virmenska koptska efiopska cerkovno slov yanska movi Yak i grigorianskij spiv vizantijskij liturgijnij spiv buv odnogolosnim v jogo osnovu bula zakladena sistema diatonichnih ladiv sho shodyat do davnogreckoyi ladovoyi sistemi Dlya zapisu vizantijskih horaliv vikoristovuvali nevmennu notaciyu sho prijshla na zminu ekfonetichnij u VIII stolitti j v procesi evolyuciyi projshla kilka form rannovizantijsku VIII XII st serednovizantijsku XII XV st ta piznovizantijsku XV XIX st Zhanri Na okreslennya zhanriv vizantijskoyi duhovnoyi muziki shiroko vikoristovuyetsya zbirnij termin gimnografiya a nauku sho vivchaye ci zhanri nazivayut Najbilsh rannoyu formoyu hristiyanskoyi gimnografiyi ye psalmodiyi povilni rechitativni molitvi shidnogo pohodzhennya V IV stolitti poshiryuyutsya pisenno poetichni improvizaciyi na biblijni syuzheti abo apokrifichni teksti tropari Tropari vikonuvalisya zvichajno horami hlopchikiv i vidriznyalisya naspivnistyu ornamentalnoyu melodiyeyu svitlim koloritom i mali variacijnu budovu pervisnij naspiv irmos variyuvavsya u nastupnih tropah Rozkvit vizantijskoyi gimnografiyi u VI VIII stolittyah pov yazanij z diyalnistyu vihidciv iz Siriyi sv Romana Sladkospivcya svyatogo Andreya Kritskogo a takozh Ioana Damaskina V cej chas z yavlyayutsya skladnishi gimnichni zhanri taki yak kondak i kanon v toj zhe chas vitisnyayetsya psalmodiya Z IX stolittya vazhlivim centrom gimnotvorchosti stav poblizu Konstantinopolya V XIV XV stolittyah pidjom gimnotvorchosti pov yazanij z diyalnistyu sho zhiv u monastiri Svyatogo Afanasiya na Afoni Ladova sistema Ladovi osoblivosti gimnografiyi opisuvalisya sistemoyu vosmigolossya sho vidilyala 8 zvukoryadiv iz tipovimi modalnimi funkciyami glasiv Zgrupovani po 8 glasah svyatkovi gimni zibrani v Oktoyihu knizi pisen pochatkova redakciya yakogo shodit do VI stolittya Osnovu 8 zvukoryadiv skladali visim diatonichnih ladiv ehoyi yakim vidpovidali specialni znaki dlya vkazivki ladovoyi prinalezhnosti martiriyi Oskilki visota zvuchannya kozhnogo ladu bula postijnoyu ustanovlyuvavsya j visotnij riven danoyi melodiyi Za analogiyeyu z davnogreckoyu muzichnoyu sistemoyu vizantijski ladi buli rozdileni na 4 avtentichnih i 4 plagalnih ladi takozh buli zapozicheni z Drevnoyi Greciyi i najmenuvannya ladiv prote yih znachennya ne vidpovidali davnogreckim Istorichne znachennya Vizantijska muzichna kultura mala velikij vpliv na rozvitok yak Shidnoyi tak i Zahidnoyi hristiyanskoyi bogosluzhbovoyi muziki Najbilshij vpliv vizantijska muzika mala na ti krayini de buv prijnyatij shidnij obryad bogosluzhinnya v tomu chisli na Rusi Nadali odnak rozvitok cerkovnoyi muziki v cih krayinah pishov svoyimi shlyahami sho priviv do rozvitku svoyeridnih yiyi form zokrema na Rusi takoyu formoyu stav znamennij spiv DzherelaMuzykalnyj enciklopedicheskij slovar M Sovetskaya enciklopediya 1990 stattya na sajti belcanto ru 5 zhovtnya 2009 u Wayback Machine LiteraturaAsafev B Vizantijskaya muzykalnaya kultura v kn Nef K Istoriya zapadnoevropejskoj muzyki per s franc M 1938 Gruber R Istoriya muzykalnoj kultury t 1 ch 1 M L 1941 Thibaut J V La notation de St Jean Damascine ou hagiopolite Izv russkogo arheologicheskogo instituta t 3 Konstantinopol 1898 ego zhe Etude de musique byzantine tam zhe t 6 Konstantinopol 1900 Abert M Die Musikanschauung des Mittelalters und ihre Grundlagen Lpz 1905 Fleischer O Die spatgriechische Notenschrift Neumen Studien t 3 V 1904 Riemann H Studien zur byzantinischen Musik Lpz 1915 Tillyard H J W Byzantine music and hymnography L 1923 Wellesz E Byzantinische Musik Breslau 1927 ego zhe A history of Byzantine music and hymnography Oxf 1961 ego zhe Die Hymnen der Ostkirche Basel 1964 Velimirovic M Present status of research in Byzantine Music Acta musicologica 1971 fasc I II PosilannyaVizantijska muzika Greckij naspiv Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 364 369 518 520 Zhanri bogosluzhbovi Ukrayinska muzichna enciklopediya U 2 t T 2 E K gol redkol G Skripnik Kiyiv Vidavnictvo Institutu mistectvoznavstva folkloristiki ta etnologiyi NAN Ukrayini 2008 S 72 77