Велика біла — порода свиней білої . Виведена в середині XIX століття в Англії шляхом схрещування місцевих свиней графства Йоркшир з сіамськими, португальськими, неаполітанськими і китайськими свинями. В Україну свині великої білої породи завезені в кінці XIX століття. Інколи свиней первинної селекції, завезених в Україну, називають йоркширською породою. Тривала племінна робота, вплив акліматизації та годівлі призвели до докорінної зміни їх типу тілобудови. Як породу, велику білу вітчизняної селекції визнано в кінці 1930-х років. В Україні поширені чотири внутрішньопородних типи місцевої селекції, її розводять майже в усіх областях, і тільки у Херсонській та Запорізькій областях її питома вага незначна.
Велика біла | |
---|---|
![]() | |
Походження | |
Країна | ![]() |
Поширення | країни Європи, США, Канада, Китай, Корея, Японія, Нова Зеландія, Австралія та ін. |
Характерні риси | |
Риси | білої масті, м'ясо-сального напряму |
Історія виведення і розповсюдження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDFGMVpXVnVjMnhoYm1SZlUzUmhkR1ZmUVhKamFHbDJaWE5mTVRZNE9WOURhR0Z0Y0dsdmJsOU1ZWEpuWlY5WGFHbDBaVjl6YjNkZk1UazFNUzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0VVhWbFpXNXpiR0Z1WkY5VGRHRjBaVjlCY21Ob2FYWmxjMTh4TmpnNVgwTm9ZVzF3YVc5dVgweGhjbWRsWDFkb2FYUmxYM052ZDE4eE9UVXhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Велика біла порода є однією з найстаріших і найпоширеніших в світі. Порода походить від великих білих англійських свиней. Свині місцевих англійських порід були великими на зріст, плодючими, але пізньоспілими. З метою поліпшення скороспілості в Англію завозили скороспілих китайських та сіамських свиней. При схрещуванні місцевих англійських свиней із завезеними та внаслідок довготривалої роботи з гібридними тваринами вдалося створити декілька нових видів порід. Велика біла порода була отримана шляхом схрещування місцевих свиней графства Йоркшир з сіамськими, португальськими, неаполітанськими і китайськими свинями. Стала найпопулярнішою не лише на Британських островах, а й в інших країнах з розвиненим свинарством. Тварин цієї породи розводять майже в усіх країнах Європи, у США, Канаді, Китаї, Кореї, Японії, Новій Зеландії.
В Україну свині великої білої (її також називали йоркширською) породи завезені наприкінці XIX століття, переважно в поміщицькі господарства, тож широкого впливу на поліпшення поголів'я у селян це майже не мало. Однак тривала племінна робота, яка велась з англійськими великими білими свинями у XX столітті, тривала з англійськими великими білими свинями, вплив акліматизації та годівлі призвели до докорінної зміни їх типу тілобудови. Використання свиней великої білої породи для поглинального схрещування у поєднанні з малопродуктивними місцевими свинями, застосування методу складного відтворювального схрещування дало змогу вченим-селекціонерам і виробничникам в першій половині XX століття створити фактично нову вітчизняну велику білу породу, яка за багатьма показниками перевищує англійську.
Характеристика
Велика біла порода за типом продуктивності відноситься до універсальних порід м'ясо-сального напряму: за бажанням можна відгодовувати свиней до жирних кондицій, а можна отримувати бекон або м'ясо високої якості.
Свині великої білої породи білої . Тварини міцної будови і великого розміру. Голова помірної величини з широким лобом і рилом середньої довжини. Пружні вуха стоять вгору, вперед і в боки. Коротка, мускулиста шия плавно переходить у тулуб. Плечі широкі, м'ясисті. Лапи добре обмускулені, копита міцні. Груди широкі. Спина пряма і широка, дещо вигнута догори, непомітно переходить в поперек і крижі. Черево щільне, об'ємисте, але не обвисле. Окости м'ясисті і широкі, округлі. Шкіра еластична рівномірно покрита світлою щетиною.
На сьогоднішній день серед тварин великої білої породи виділяють три типи за напрямом продуктивності: універсальний, м'ясний та сальний. У більшості господарств переважають свині універсального типу. Свині великої білої породи характеризуються високим генетичним потенціалом щодо відтворної, відгодівельної і м'ясної продуктивності. Мають високу скоростиглість. При добрих умовах годівлі і утримання, до 12 — місячного віку свині важать 180—210 кг. Жива маса дорослих кнурів коливається від 280 до 370 кг, свиноматок — від 200 до 270 кг. Багатоплідність — 11-12 поросяти на опорос, молочність — 76-85 кг, маса виводку при відлученні 185—200 кг. Відгодівельні та м'ясні якості на рівні вимог класу «еліта», забійний вихід туші — 82 %.
Українська селекція
Велика біла — одна з найпоширеніших і найстаріших порід в Україні (її чисельність у загальній кількості свинопоголів'я України становить близько 90 %). Як породу, велику білу вітчизняної селекції затверджено в кінці 1930-х років. Внесок у формування генотипів вітчизняної селекції зробили М. М. Завадовський, М. Ф. Іванов, А. П. Редькін, , .
У господарствах України розводять 19 генеалогічних ліній кнурів і 22 генеалогічні родини свиноматок. Враховуючи чисельність свиней великої білої породи, племінну роботу з ними ведуть методами внутрішньопородної селекції в трьох напрямах — створення стад з високими відтворювальними (материнський тип УВБ-1) та відгодівельними (батьківський тип УВБ-2) і м'ясними якостями. Наукове забезпечення цієї роботи здійснюють Інститут свинарства і агропромислового виробництва НААН, Інститут тваринництва степових районів імені Михайла Іванова «Асканія-Нова», Інститут землеробства і тваринництва західного регіону, обласні інститути агропромислового виробництва.
Внутрішньопородні типи української селекції
- Внутрішньопородний тип УВБ-1 (1985 рік, Інститут свинарства УААН) апробований як материнська форма провідних груп маточних стад усіх природно-кліматичних зон України.
- Внутрішньопородний тип УВБ-2 (1994 рік, Інститут свинарства УААН) апробований як материнська форма провідних груп маточних стад усіх природно-кліматичних зон України. Складається з двох заводських типів — Лебединського і Донецького. Використовується переважно в Донецькій, Луганській, Сумській, Полтавській та Миколаївській областях.
- Внутрішньопородний тип УВБ-3 з поліпшеними м'ясними якостями (1993 рік, Інститут свинарства УААН) створений на базі генотипів великої білої породи української, англійської і данської селекції. В його складі у 1999 році апробовано заводський тип «Голубівський».
- Материнський заводський тип «Дніпровський» або ДВБ (1999 рік, Інститут свинарства УААН) створений на внутрішньопородній основі із залученням до селекційного процесу генотипів свиней провідних племзаводів України, Росії та Естонії.
Див. також
Джерела
- Велика біла порода свиней [ 22 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Велика біла [ 22 лютого 2017 у Wayback Machine.] Аграрний сектор України. Племінна база
- Г. О. Бірта, Ю. Г. Бургу. Велика біла порода // Товарознавство м'яса. — К. : Центр учбової літератури, 2011. — 164 с. — .
- . agroprod.biz. АгроЕліта. 14.07.2015. Архів оригіналу за 22 лютого 2017. Процитовано 21.02.2017.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Velika bila poroda svinej biloyi Vivedena v seredini XIX stolittya v Angliyi shlyahom shreshuvannya miscevih svinej grafstva Jorkshir z siamskimi portugalskimi neapolitanskimi i kitajskimi svinyami V Ukrayinu svini velikoyi biloyi porodi zavezeni v kinci XIX stolittya Inkoli svinej pervinnoyi selekciyi zavezenih v Ukrayinu nazivayut jorkshirskoyu porodoyu Trivala pleminna robota vpliv aklimatizaciyi ta godivli prizveli do dokorinnoyi zmini yih tipu tilobudovi Yak porodu veliku bilu vitchiznyanoyi selekciyi viznano v kinci 1930 h rokiv V Ukrayini poshireni chotiri vnutrishnoporodnih tipi miscevoyi selekciyi yiyi rozvodyat majzhe v usih oblastyah i tilki u Hersonskij ta Zaporizkij oblastyah yiyi pitoma vaga neznachna Velika bilaKnur velikoyi biloyi porodi na vistavci Nacionalnoyi korolivskoyi asociaciyi 1951 Kvinslend AvstraliyaPohodzhennyaKrayina Velika BritaniyaPoshirennyakrayini Yevropi SShA Kanada Kitaj Koreya Yaponiya Nova Zelandiya Avstraliya ta in Harakterni risiRisibiloyi masti m yaso salnogo napryamuIstoriya vivedennya i rozpovsyudzhennyaSvinomatka velikoyi biloyi porodi na vistavci Nacionalnoyi korolivskoyi asociaciyi v Kvinslendi Avstraliya 1951 Velika bila poroda ye odniyeyu z najstarishih i najposhirenishih v sviti Poroda pohodit vid velikih bilih anglijskih svinej Svini miscevih anglijskih porid buli velikimi na zrist plodyuchimi ale piznospilimi Z metoyu polipshennya skorospilosti v Angliyu zavozili skorospilih kitajskih ta siamskih svinej Pri shreshuvanni miscevih anglijskih svinej iz zavezenimi ta vnaslidok dovgotrivaloyi roboti z gibridnimi tvarinami vdalosya stvoriti dekilka novih vidiv porid Velika bila poroda bula otrimana shlyahom shreshuvannya miscevih svinej grafstva Jorkshir z siamskimi portugalskimi neapolitanskimi i kitajskimi svinyami Stala najpopulyarnishoyu ne lishe na Britanskih ostrovah a j v inshih krayinah z rozvinenim svinarstvom Tvarin ciyeyi porodi rozvodyat majzhe v usih krayinah Yevropi u SShA Kanadi Kitayi Koreyi Yaponiyi Novij Zelandiyi V Ukrayinu svini velikoyi biloyi yiyi takozh nazivali jorkshirskoyu porodi zavezeni naprikinci XIX stolittya perevazhno v pomishicki gospodarstva tozh shirokogo vplivu na polipshennya pogoliv ya u selyan ce majzhe ne malo Odnak trivala pleminna robota yaka velas z anglijskimi velikimi bilimi svinyami u XX stolitti trivala z anglijskimi velikimi bilimi svinyami vpliv aklimatizaciyi ta godivli prizveli do dokorinnoyi zmini yih tipu tilobudovi Vikoristannya svinej velikoyi biloyi porodi dlya poglinalnogo shreshuvannya u poyednanni z maloproduktivnimi miscevimi svinyami zastosuvannya metodu skladnogo vidtvoryuvalnogo shreshuvannya dalo zmogu vchenim selekcioneram i virobnichnikam v pershij polovini XX stolittya stvoriti faktichno novu vitchiznyanu veliku bilu porodu yaka za bagatma pokaznikami perevishuye anglijsku HarakteristikaVelika bila poroda za tipom produktivnosti vidnositsya do universalnih porid m yaso salnogo napryamu za bazhannyam mozhna vidgodovuvati svinej do zhirnih kondicij a mozhna otrimuvati bekon abo m yaso visokoyi yakosti Pidsvinok velikoyi biloyi porodi Svini velikoyi biloyi porodi biloyi Tvarini micnoyi budovi i velikogo rozmiru Golova pomirnoyi velichini z shirokim lobom i rilom serednoyi dovzhini Pruzhni vuha stoyat vgoru vpered i v boki Korotka muskulista shiya plavno perehodit u tulub Plechi shiroki m yasisti Lapi dobre obmuskuleni kopita micni Grudi shiroki Spina pryama i shiroka desho vignuta dogori nepomitno perehodit v poperek i krizhi Cherevo shilne ob yemiste ale ne obvisle Okosti m yasisti i shiroki okrugli Shkira elastichna rivnomirno pokrita svitloyu shetinoyu Na sogodnishnij den sered tvarin velikoyi biloyi porodi vidilyayut tri tipi za napryamom produktivnosti universalnij m yasnij ta salnij U bilshosti gospodarstv perevazhayut svini universalnogo tipu Svini velikoyi biloyi porodi harakterizuyutsya visokim genetichnim potencialom shodo vidtvornoyi vidgodivelnoyi i m yasnoyi produktivnosti Mayut visoku skorostiglist Pri dobrih umovah godivli i utrimannya do 12 misyachnogo viku svini vazhat 180 210 kg Zhiva masa doroslih knuriv kolivayetsya vid 280 do 370 kg svinomatok vid 200 do 270 kg Bagatoplidnist 11 12 porosyati na oporos molochnist 76 85 kg masa vivodku pri vidluchenni 185 200 kg Vidgodivelni ta m yasni yakosti na rivni vimog klasu elita zabijnij vihid tushi 82 Ukrayinska selekciyaVelika bila odna z najposhirenishih i najstarishih porid v Ukrayini yiyi chiselnist u zagalnij kilkosti svinopogoliv ya Ukrayini stanovit blizko 90 Yak porodu veliku bilu vitchiznyanoyi selekciyi zatverdzheno v kinci 1930 h rokiv Vnesok u formuvannya genotipiv vitchiznyanoyi selekciyi zrobili M M Zavadovskij M F Ivanov A P Redkin U gospodarstvah Ukrayini rozvodyat 19 genealogichnih linij knuriv i 22 genealogichni rodini svinomatok Vrahovuyuchi chiselnist svinej velikoyi biloyi porodi pleminnu robotu z nimi vedut metodami vnutrishnoporodnoyi selekciyi v troh napryamah stvorennya stad z visokimi vidtvoryuvalnimi materinskij tip UVB 1 ta vidgodivelnimi batkivskij tip UVB 2 i m yasnimi yakostyami Naukove zabezpechennya ciyeyi roboti zdijsnyuyut Institut svinarstva i agropromislovogo virobnictva NAAN Institut tvarinnictva stepovih rajoniv imeni Mihajla Ivanova Askaniya Nova Institut zemlerobstva i tvarinnictva zahidnogo regionu oblasni instituti agropromislovogo virobnictva Vnutrishnoporodni tipi ukrayinskoyi selekciyi Vnutrishnoporodnij tip UVB 1 1985 rik Institut svinarstva UAAN aprobovanij yak materinska forma providnih grup matochnih stad usih prirodno klimatichnih zon Ukrayini Vnutrishnoporodnij tip UVB 2 1994 rik Institut svinarstva UAAN aprobovanij yak materinska forma providnih grup matochnih stad usih prirodno klimatichnih zon Ukrayini Skladayetsya z dvoh zavodskih tipiv Lebedinskogo i Doneckogo Vikoristovuyetsya perevazhno v Doneckij Luganskij Sumskij Poltavskij ta Mikolayivskij oblastyah Vnutrishnoporodnij tip UVB 3 z polipshenimi m yasnimi yakostyami 1993 rik Institut svinarstva UAAN stvorenij na bazi genotipiv velikoyi biloyi porodi ukrayinskoyi anglijskoyi i danskoyi selekciyi V jogo skladi u 1999 roci aprobovano zavodskij tip Golubivskij Materinskij zavodskij tip Dniprovskij abo DVB 1999 rik Institut svinarstva UAAN stvorenij na vnutrishnoporodnij osnovi iz zaluchennyam do selekcijnogo procesu genotipiv svinej providnih plemzavodiv Ukrayini Rosiyi ta Estoniyi Div takozhPoltavska m yasna poroda Ukrayinska stepova bila poroda Mangalicya LandrasDzherelaVelika bila poroda svinej 22 lyutogo 2017 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Velika bila 22 lyutogo 2017 u Wayback Machine Agrarnij sektor Ukrayini Pleminna baza G O Birta Yu G Burgu Velika bila poroda Tovaroznavstvo m yasa K Centr uchbovoyi literaturi 2011 164 s ISBN 978 611 01 0251 3 agroprod biz AgroElita 14 07 2015 Arhiv originalu za 22 lyutogo 2017 Procitovano 21 02 2017