Біодоступність — це термін, яким позначають кількість лікарської речовини, що доходить до місця її дії в організмі людини (здатність препарату засвоюватися). Біодоступність є головним показником, що характеризує кількість втрат лікарського засобу, тобто чим вища біодоступність лікарської речовини, тим менше її втрат буде при засвоєнні і використанні організмом. Вона використовується для опису частки введеної дози незміненого препарату, яка досягає системного кровообігу, що є однією з основних фармакокінетичних властивостей ліків. Коли препарат вводять внутрішньовенно, його біодоступність становить 100%.
Однак, коли ліки вводяться іншими шляхами (наприклад, перорально), його біодоступність зменшується (через неповне всмоктування та метаболізм першого проходження) або може відрізнятися від пацієнта до пацієнта (внаслідок варіацій між індивідами). Таким чином, математично біодоступність дорівнює співвідношенню порівняння площі під кривою концентрації лікарського засобу в плазмі та часу (AUC) для позасудинного препарату до AUC для внутрішньосудинного препарату. AUC використовується, оскільки AUC пропорційна дозі, яка потрапила в системний кровообіг. Біодоступність є одним із найважливіших інструментів у фармакокінетиці, оскільки біодоступність повинна враховуватися при підрахунку доз для шляхів введення.
Щоб забезпечити належне дозування препарату, який погано всмоктується, використовується нижнє значення діапазону відхилень для відображення реальної біодоступності та для розрахунку дози препарату, необхідної для того, хто приймає ліки, для досягнення системних концентрацій, подібних до внутрішньовенного препарату. Для дозування, не знаючи швидкості всмоктування приймаючого лікарський засіб, використовується нижнє значення діапазону відхилень, щоб забезпечити передбачувану ефективність, якщо тільки препарат не пов'язаний з вузьким .
Визначення
У фармакології
У фармакології — фармакокінетичний параметр, який вказує на частку лікарської речовини, що після введення певним шляхом (у дозі 100 %) досягає системного кровообігу в організмі. Позначається біодоступність літерою f (або, якщо демонструється у відсотках великою F). Наприклад, при внутрішньовенному введенні біодоступність лікарської речовини становитиме 100 %, при інших шляхах введення біодоступність нижча, тому майже завжди буде становити менше 100 %, інколи критично менша.
Концентрація лікарської речовини (або активного метаболіту) в крові та її терапевтична концентрація у місці дії можуть значно відрізнятися. Проте кількісна характеристика біодоступності для більшості ЛЗ може бути встановлена лише на основі їх концентрації в крові (або в сечі при екскреції), оскільки визначення цього показника безпосередньо в місці дії технічно, як правило, занадто складне або неможливе.
В дієтології
В науках, що пов'язані з оцінкою харчування, концепція біодоступності не має точного визначення та стандартизації, у порівнянні з фармакологією. Це пов'язано насамперед з фізіологічними особливостями кожної людини . Таким чином, біодоступність в дієтології визначається як пропроція харчової речовини, що надходить до організму та здатна бути засвоєною і доступною для подальшого використання або зберігання.
Як у фармакології, так і в галузі харчування біодоступність вимірюється шляхом обчислення площі під кривою (AUC) часового профілю концентрації лікарських засобів.
В екологічних науках
Біодоступність - це міра, за допомогою якої різні речовини в навколишньому середовищі можуть потрапляти в живі організми. Зазвичай це обмежуючий фактор у виробництві сільськогосподарських культур (через обмеження розчинності або поглинання рослинних поживних речовин до колоїдів ґрунту) та у виведенні токсичних речовин з харчового ланцюга мікроорганізмами (внаслідок сорбції або розподілу речовин, що розкладаються, недоступні фази в навколишньому середовищі). Примітний приклад для сільського господарства - дефіцит фосфору в рослинах, спричинений опадами фосфату заліза та алюмінію при низькому рН ґрунту та осадження фосфатів кальцію при високому рН ґрунту. Токсичні матеріали в ґрунті, такі як свинець із фарби, можуть бути недоступні тваринам, які поглинають забруднений ґрунт шляхом надмірного надходження фосфорних добрив. Органічні забруднювачі, такі як розчинники або пестициди , можуть стати недоступними для мікроорганізмів і, таким чином, зберігатись у навколишньому середовищі, коли вони адсорбуються до мінералів ґрунту або поділяються на гідрофобні органічні речовини.
Визначення біодоступності
Біодоступність визначається шляхом порівняння рівнів лікарського засобу у плазмі після певного шляху введення (наприклад, пероральне введення) та рівнів лікарських засобів у плазмі крові, що досягаються в/в ін’єкцією, при якій весь засіб швидко потрапляє в кровообіг. При прийомі препарату перорально у плазмі з’являється лише частина введеної дози.
Побудувавши графік концентрації препарату в плазмі та часу, ми можемо виміряти площу під кривою (AUC). Ця крива відображає ступінь всмоктування препарату. Біодоступність препарату, що вводиться перорально, є відношенням площі, розрахованої для перорального прийому, порівняно з площею, розрахованою для внутрішньовенного введення.
Фактори, що впливають на біодоступність
Різні фізіологічні фактори знижують доступність ліків до їх надходження в системний кровообіг. Незалежно від того, приймається лікарський засіб з їжею або без їжі, це також впливатиме на абсорбцію. Інші ліки, що приймаються одночасно, можуть змінити абсорбцію та метаболізм першого проходження, перистальтика кишечника змінює розчинення препарату та може вплинути на ступінь кишковою мікрофлорою. Захворювання, що впливають на метаболізм печінки або функції шлунково-кишкового тракту, також матимуть вплив. Головні фактори:
Шлях введення (ROA) та доза препарату
Вони мають значний вплив як на швидкість, так і на ступінь біодоступності. Доза препарату опосередковано пропорційна його біодоступності. Для лікарського засобу з відносно низькою біодоступністю потрібна більша доза для порушення мінімального ефективного порогу концентрації. Кожен з різних способів введення має унікальну здатність сприяти певній концентрації лікарського засобу в плазмі протягом певного періоду часу. У багатьох випадках зміна шляху введення вимагає зміни дозування. Наприклад, пероральний препарат вимагає проходження через шлунково-кишкову систему (ШКТ), що змушує його всмоктуватися в кишечнику та метаболізму печінки першого проходження. Навпаки, передбачається, що внутрішньовенно введений препарат негайно доставляється до системного кровообігу. Для визначення адекватної дози не потрібно розглядати абсорбцію або метаболізм першого проходження.
Першопрохідний печінковий метаболізм
Коли препарат всмоктується через шлунково-кишковий тракт, він потрапляє в перед тим, як потрапити в системний кровообіг. Якщо препарат швидко метаболізується печінкою, кількість незміненого препарату, який отримує доступ до системного кровообігу, зменшується. Багато ліків, таких як пропранолол або лідокаїн, зазнають значної біотрансформації під час одного проходження через печінку.
Розчинність препарату та ін. фізичні властивості
Фізичні властивості препарату, такі як гідрофобність, рКа, розчинність впливають на біодоступність препаратів. Дуже гідрофільні ліки погано всмоктуються через їх неможливість проникнути через багаті ліпідами клітинні мембрани. Щоб лікарський засіб легко засвоювався, він повинен бути в основному гідрофобним, але при цьому мати деяку розчинність у водних розчинах. Це одна з причин, чому багато ліків є слабкими кислотами або слабкими основами. Є деякі ліки, які добре розчиняються в ліпідах, і вони транспортуються у водних розчинах організму на білках-носіях, таких як альбумін.
Хімічна нестабільність
Деякі ліки, такі як пеніцилін G, нестійкі при рН шлункового вмісту. Інші, такі як інсулін, руйнуються в шлунково-кишковому тракті деградуючими ферментами. Природа лікарської форми: всмоктування препарату може змінюватися факторами, не пов’язаними з хімією препарату. Наприклад, розмір частинок, форма солі, поліморфізм кристалів, кишковорозчинні покриття та наявність допоміжних речовин (таких як сполучні та диспергуючі речовини) можуть впливати на легкість розчинення і, отже, змінювати швидкість поглинання.
Інші фактори
- Деякі властивості препарату (негайне вивільнення, використовувані допоміжні речовини, способи виготовлення, модифіковане вивільнення - відстрочене вивільнення, подовжене вивільнення, пролонговане вивільнення тощо)
- Швидкість спорожнення шлунка
- Добові відмінності
- Взаємодія з іншими ліками / продуктами харчування:
- Взаємодія з наркотичними речовинами (наприклад, антацидами, алкоголем, нікотином)
- Взаємодія з іншими продуктами (наприклад, грейпфрутовим соком, помелом, журавлинним соком, овочами)
- Транспортери: субстрат транспортерів, що витікають (наприклад, )
- Здоров’я шлунково-кишкового тракту
- Індукція / інгібування ферментів іншими ліками / продуктами харчування:
- Індукція ферментів (збільшення швидкості метаболізму), наприклад, фенітоїн індукує CYP1A2, CYP2C9, CYP2C19 та CYP3A4
- Інгібування ферментів (зниження швидкості метаболізму), наприклад, грейпфрутовий сік пригнічує CYP3A → вищі концентрації ніфедипіну
- Індивідуальні зміни в метаболічних відмінностях
- Вік: як правило, ліки метаболізуються повільніше у новонароджених та геріатричних
- Фенотипові відмінності, , дієта, стать
- Хворобливий стан (наприклад, печінкова недостатність, погана функція нирок)
Кожен із цих факторів може варіюватися від пацієнта до пацієнта (варіація між індивідами) і у одного і того ж пацієнта з часом (). У клінічних випробуваннях варіація між індивідами є критичним виміром, що використовується для оцінки різниці біодоступності від пацієнта до пацієнта з метою забезпечення передбачуваного дозування.
Причини низької біодоступності
Перорально введені препарати повинні проходити через стінку кишечника, а потім через до печінки; обидва вони є загальними місцями метаболізму першого проходження (метаболізм, який відбувається до того, як лікарський засіб досягає системного кровообігу). Таким чином, багато препаратів можуть метаболізуватися до досягнення адекватних концентрацій у плазмі крові. Низька біодоступність найчастіше зустрічається при пероральних лікарських формах погано розчинних у воді повільно всмоктуваних препаратів.
Недостатній час для всмоктування в шлунково-кишковому тракті є поширеною причиною низької біодоступності. Якщо препарат не розчиняється легко або не може проникнути через епітеліальну мембрану (наприклад, якщо він сильно іонізований і полярний), часу в місці всмоктування може бути недостатньо. У таких випадках біодоступність має тенденцію бути як сильно мінливою, так і стабільно низькою.
Вік, стать, фізична активність, генетичний фенотип, стрес, розлади (наприклад, ахлоргідрія, синдроми мальабсорбції) або попередні операції на ШКТ (наприклад, ) також можуть знижувати біодоступність препарату.
Хімічні реакції, що зменшують всмоктування, можуть зменшити біодоступність. Вони включають утворення комплексу (наприклад, між тетрацикліном та іонами полівалентних металів), гідроліз шлунковою кислотою або травними ферментами (наприклад, гідроліз пеніциліну та хлорамфеніколу пальмітату), кон’югацію в стінці кишечника (наприклад, сульфокон’югація ізопротеренолу), адсорбцію до інших препаратів (наприклад, дигоксин до ) та метаболізм .
Абсолютна біодоступність
Абсолютна біодоступність порівнює біодоступність активного лікарського засобу в системному кровообігу після невнутрішньовенного введення (тобто після перорального, , , трансдермального, підшкірного або введення) та біодоступності того самого препарату після внутрішньовенного введення. Це частка лікарського засобу, що поглинається шляхом невентрального введення, порівняно з відповідним внутрішньовенним введенням того самого препарату. Порівняння має бути нормалізованим за дозою (наприклад, враховувати різні дози або різну вагу суб'єктів); отже, абсорбована кількість коригується діленням відповідної введеної дози.
У фармакології для того, щоб визначити абсолютну біодоступність препарату, слід провести фармакокінетичне дослідження, щоб отримати концентрацію лікарського засобу у плазмі в залежності від часового графіку для препарату як після внутрішньовенного (iv), так і позасудинного (невентрального, тобто перорального) введення. Абсолютна біодоступність — це коригована на дозу зона під кривою (AUC), яка не є внутрішньовенною, поділена на AUC внутрішньовенно. Формула для розрахунку абсолютної біодоступності препарату, що застосовується перорально (перорально), F, наведена нижче (де D — введена доза).
Отже, ліки, що вводяться внутрішньовенно, матимуть абсолютну біодоступність 100 % (f = 1), тоді як препарати, що вводяться іншими способами, зазвичай мають абсолютну біодоступність менше одиниці. Якщо порівняти дві різні лікарські форми, що мають однакові активні інгредієнти, і порівняти біодоступність двох препаратів, це називається порівняльною біодоступністю.
Хоча розуміння справжнього ступеня системного всмоктування (іменованого як абсолютна біодоступність) є однозначно корисним, на практиці воно визначається не так часто, як можна подумати. Причиною цього є те, що його оцінка вимагає внутрішньовенного введення; тобто шлях введення, який гарантує, що весь введений препарат досягає системного кровообігу. Такі дослідження коштують значних витрат, не останньою з яких є необхідність проведення доклінічних тестів на токсичність для забезпечення належної безпеки, а також потенційні проблеми через обмеження розчинності. Однак ці обмеження можна подолати, вводячи дуже низьку дозу (як правило, кілька мікрограмів) ізотопно міченого препарату одночасно з терапевтичною неізотопно міченою пероральною дозою (ізотопно мічена внутрішньовенна доза досить низька, щоб не порушувати системні концентрації лікарського засобу, досягнуті за допомогою маркованої пероральної дози). Потім внутрішньовенна та пероральна концентрації можуть бути деконволюційними внаслідок їх різної ізотопної конституції, і, отже, можуть бути використані для визначення пероральної та внутрішньовенної фармакокінетики з однаковою дозою. Ця методика усуває проблеми фармакокінетики з нееквівалентним кліренсом, а також дозволяє вводити внутрішньовенну дозу з мінімумом токсичності за рецептурою. Спочатку цю методику застосували із використанням стабільних ізотопів, таких як 13C, та мас-спектрометрії, щоб розрізнити ізотопи за різницею мас. Зовсім недавно препарати, мічені 14С, вводять внутрішньовенно, а прискорювач мас-спектрометрії (AMS) використовується для вимірювання ізотопно міченого препарату разом із мас-спектрометрією для маркованого лікарського засобу.
Нормативної вимоги щодо визначення внутрішньовенної фармакокінетики або абсолютної біодоступності не існує, однак контролюючі органи іноді вимагають інформації про абсолютну біодоступність позасудинного шляху у випадках, коли біодоступність очевидно низька або мінлива, і існує доведена залежність між фармакодинамікою та фармакокінетикою у терапевтичних дозах. У всіх таких випадках для проведення дослідження абсолютної біодоступності потрібно вводити препарат внутрішньовенно.
Внутрішньовенне введення препарату, що розвивається, може надати цінну інформацію про основні фармакокінетичні параметри об'єму розподілу (V) та кліренсу (CL).
Відносна біодоступність та біоеквівалентність
У фармакології відносна біодоступність вимірює біодоступність (оцінюється як AUC) препарату (A) певного лікарського засобу у порівнянні з іншим препаратом (B) того самого препарату, зазвичай встановленим стандартом, або шляхом введення іншим шляхом. Коли стандарт складається з внутрішньовенно введеного препарату, це відоме як абсолютна біодоступність.
Відносна біодоступність - один із заходів, що застосовується для оцінки біоеквівалентності (БЕ) між двома лікарськими препаратами. Для схвалення FDA загальний виробник повинен продемонструвати, що 90% довірчий інтервал для відношення середньої реакції (зазвичай AUC та максимальної концентрації, Cmax) свого продукту до реакції "лікарського засобу" знаходиться в межах межі від 80% до 125%. Де AUC відноситься до концентрації лікарського засобу в крові за час t = 0 до t = ∞, Cmax відноситься до максимальної концентрації препарату в крові. Коли дається Tmax, це стосується часу, необхідного лікарському засобу для досягнення Cmax.
Хоча механізми, за допомогою яких препарат впливає на біодоступність та біоеквівалентність, широко вивчались у лікарських засобах, фактори рецептури, що впливають на біодоступність та біоеквівалентність у харчових добавках, в основному невідомі . Як результат, в науках про харчові продукти відносна біодоступність або біоеквівалентність є найпоширенішим показником біодоступності, порівнюючи біодоступність одного препарату одного і того ж дієтичного інгредієнта з іншим.
Еквівалентність препаратів та її вплив на біодоступність
Біодоступність препарату значною мірою визначається властивостями лікарської форми, які частково залежать від його конструкції та виготовлення. Відмінності в біодоступності серед рецептур даного препарату можуть мати клінічне значення; таким чином, знання того, чи є лікарські препарати еквівалентними, є важливим.
вказує на те, що лікарські засоби містять однакову активну сполуку в однаковій кількості та відповідають чинним офіційним стандартам; однак неактивні інгредієнти лікарських засобів можуть відрізнятися. Біоеквівалентність вказує на те, що лікарські засоби при введенні одному і тому ж пацієнту в одному режимі дозування призводять до еквівалентних концентрацій препарату в плазмі та тканинах. вказує на те, що лікарські засоби, що вводяться одному пацієнту в одному режимі дозування, мають однакові терапевтичні та несприятливі ефекти.
Очікується, що біоеквівалентні продукти будуть терапевтично еквівалентними. Терапевтична нееквівалентність (наприклад, більше побічних ефектів, менша ефективність) зазвичай виявляється під час тривалого лікування, коли пацієнтам, які стабілізуються на одному складі, дають нееквівалентний замінник.
Іноді терапевтична еквівалентність можлива, незважаючи на різницю в біодоступності. Наприклад, терапевтичний індекс (відношення мінімальної токсичної концентрації до середньої ефективної концентрації) пеніциліну настільки широкий, що на ефективність та безпеку, як правило, не впливають помірні різниці в концентрації в плазмі через різницю в біодоступності продуктів пеніциліну. На відміну від цього, для препаратів із відносно вузьким терапевтичним індексом різниця біодоступності може спричинити значну терапевтичну нерівність.
Поняття напіввиведення
Напіввиведення = скільки часу потрібно, щоб рівень препарату в крові знизився до половини того, що був у рівновазі. Насправді існує два типи напіввиведення:
- "розподіл" = коли рівні плазми падають наполовину від рівня рівноваги через розподіл / зберігання у резервуарах тканин тіла;
- “елімінація” = коли рівень плазми падає до половини, ніж був у рівновазі через метаболізм та елімінацію препарату. Зазвичай елімінація напіввиведення використовується для визначення режимів дозування та для вирішення, коли безпечно ставити пацієнтів на новий препарат.
Порівняння біодоступності ліків і дієтичних добавок
У порівнянні з ліками, існують суттєві відмінності для харчових добавок, які впливають на оцінку їх біодоступності. Ці відмінності включають наступне: той факт, що харчові добавки забезпечують переваги, що мають змінний і часто якісний характер; вимірювання поглинання поживних речовин не має точності; харчові добавки вживають для профілактики та самопочуття; харчові добавки не мають характерних кривих доза-реакція; і інтервали дозування харчових добавок, отже, не є критичними на відміну від медикаментозної терапії.
Крім того, відсутність визначеної методології та нормативних актів, що стосуються споживання дієтичних добавок, перешкоджає застосуванню заходів біодоступності порівняно з ліками. У клінічних випробуваннях з дієтичними добавками біодоступність головним чином фокусується на статистичних описах середніх або середніх відмінностей AUC між групами лікування, хоча часто не вдається порівняти або обговорити їх стандартні відхилення або міжособистісні варіації. Ця невдача залишає відкритим питання про те, чи може людина в групі відчувати переваги, описані порівнянням середньої різниці. Далі, навіть якби це питання обговорювалось, важко було б донести значення цих міжсуб'єктних відхилень до споживачів та/або їхніх лікарів.
Чи можна збільшити біодоступність
Введення речовини безпосередньо в кров (наприклад, крапельним шляхом) гарантує, що вона матиме повний ефект. Інші методи, такі як прийом таблетки всередину, менш докучливі, але і менш ефективні. Наприклад, шлункова кислота може знищити корисні речовини до того, як вони потраплять у кров. У цих випадках важливо підвищити біодоступність для збільшення всмоктування та ефективності.
На біодоступність добавок впливає цілий ряд факторів:
- Формулювання добавки;
- Спосіб доставки. Наприклад, у деяких випадках капсули ефективніші, ніж таблетки;
- Циркадний ритм - рекомендується приймати деякі добавки в певний час доби, щоб забезпечити максимальне засвоєння;
- Взаємодія з іншими речовинами системи. Наприклад, добавки кальцію ускладнюють засвоєння заліза;
- Здоров'я шлунково-кишкового тракту.
Ці фактори допомагають пояснити, чому неефективна добавка для однієї людини може бути високоефективною для іншої. На щастя, деякі з них можна вирішити, застосовуючи науковий підхід до створення добавок. Як і будь-який інший препарат, гарантії успіху не існує, але, вибір високодоступної біодоступної добавки збільшить ймовірність того, що вона допоможе досягти цілей щодо здоров’я.
Важливість вивчення біодоступності
Оскільки різноманітність доставки ліків продовжує розширюватися з урахуванням потреб пацієнтів, ризик помилок у призначенні буде зростати. Нюансові відмінності між етикетками ліків або різними дозами одного і того ж препарату з різними шляхами введення можуть бути причиною помилки людини. У найбільш об'єктивному сенсі фізіологічний прояв цих помилок можна простежити за відхиленнями від змін основних фармакокінетичних принципів. Зосередження уваги на біодоступності може слугувати важливою деталлю для розгляду взаємодії пацієнт-препарат та пацієнт-пацієнт.
Першим кроком до пом’якшення медичних помилок, пов’язаних з біодоступністю, є спільне знання основних принципів біодоступності між членами міжпрофесійної групи, яка здійснює догляд за пацієнтом. Включення цих знань в рамках навчання персоналу може бути дуже важливим для покращення лікування. Медсестри з підвищеною оцінкою біодоступності можуть ефективніше використовувати історію хвороби, показники життєдіяльності та перелік ліків і стати ще одним бар'єром для несприятливих явищ, пов’язаних з препаратами. Ці знання можуть надати додаткову впевненість медсестрам, які виконують введення лікарських препаратів для пацієнтів.
Оскільки більше можливостей для медичних помилок, поштовх падає на створення та підтримку системи, яка ефективно пом’якшує ці помилки. Спілкування між членами міжпрофесійної команди може значно зменшити ризик помилок у рецептах. Показано, що регулярне використання фармацевтів для підтримки фармацевтичних рішень ефективно знижує ризик несприятливих явищ, пов’язаних з ліками. Коли це дозволяє можливість, фармацевти можуть провести огляд замовлення ліків перед введенням препарату. Огляд фармацевта - ще одна перешкода для небезпечних випадків, пов’язаних з препаратами, оскільки їх більш детальна фармацевтична експертиза добре вплине на обстеження ширшого кола потенційних лікарських взаємодій.
Див. також
Примітки
- Griffin, J.P. The Textbook of Pharmaceutical Medicine (6th Ed.). New Jersey: BMJ Books.
- . Pharma IQ (англ.). Архів оригіналу за 16 листопада 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- Reed, Stephen M.,; Bayly, Warwick M.,; Sellon, Debra C.,. Equine internal medicine (вид. Fourth edition). St. Louis, Missouri. ISBN . OCLC 1008963079.
- McQueen, Charlene A., 1947- (2010). Comprehensive toxicology (вид. 2nd ed.). Oxford: Elsevier. ISBN . OCLC 697121354.
- . Архів оригіналу за 3 грудня 2021. Процитовано 3 грудня 2021.
- Shargel, L.; Yu, A.B. (1999). Applied biopharmaceutics & pharmacokinetics (4th ed.). New York: McGraw-Hill.
- Heaney RP (2001). Factors Influencing the Measurement of Bioavailability, Taking Calcium as a Model. J. Nutr. 131 (4 Suppl): 1344S—1348S. PMID 11285351.
- Srinivasan VS (2001). Bioavailability of Nutrients: A Practical Approach to In Vitro Demonstration of the Availability of Nutrients in Multivitamin-Mineral Combination Products. J. Nutr. 131 (4 Suppl): 1349S—1350S. PMID 11285352.
- Hinsinger, Philippe (2001). [No title found]. Plant and Soil. Т. 237, № 2. с. 173—195. doi:10.1023/A:1013351617532. Процитовано 14 листопада 2020.
- Ma, Qi Ying; Traina, Samuel J.; Logan, Terry J.; Ryan, James A. (1993-09). . Environmental Science & Technology (англ.). Т. 27, № 9. с. 1803—1810. doi:10.1021/es00046a007. ISSN 0013-936X. Архів оригіналу за 2 червня 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- Sims, G. K.; Radosevich, M.; He, X. T.; Traina, S. J. (1991). The Effects of Sorption on the Bioavailability of Pesticides. Biodegradation. London: Springer London. с. 119—137. ISBN .
- O'Loughlin, Edward J.; Traina, Samuel J.; Sims, Gerald K. (2000-09). Effects of sorption on the biodegradation of 2-methylpyridine in aqueous suspensions of reference clay minerals. Environmental Toxicology and Chemistry (англ.). Т. 19, № 9. с. 2168—2174. doi:10.1002/etc.5620190904. Процитовано 14 листопада 2020.
- Sims, Gerald K.; Cupples, Alison M. (1999). "Factors controlling degradation of pesticides in soil". Pesticide Science. 55 (5): 598–601. doi:10.1002/(SICI)1096-9063(199905)55:5<598::AID-PS962>3.0.CO;2-N.
- MBBS IMS MSU. . Архів оригіналу за 23 листопада 2016. Процитовано 14 листопада 2020.
- Olivares-Morales, Andrés; Hatley, Oliver J. D.; Turner, David; Galetin, Aleksandra; Aarons, Leon; Rostami-Hodjegan, Amin (27 вересня 2013). The Use of ROC Analysis for the Qualitative Prediction of Human Oral Bioavailability from Animal Data. Pharmaceutical Research. Т. 31, № 3. с. 720—730. doi:10.1007/s11095-013-1193-2. ISSN 0724-8741. Процитовано 14 листопада 2020.
- . Merck Manuals Professional Edition (амер.). Архів оригіналу за 15 листопада 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- Lappin, Graham; Rowland, Malcolm; Garner, R. Colin (2006-06). The use of isotopes in the determination of absolute bioavailability of drugs in humans. Expert Opinion on Drug Metabolism & Toxicology. Т. 2, № 3. с. 419—427. doi:10.1517/17425255.2.3.419. ISSN 1742-5255. PMID 16863443. Процитовано 14 листопада 2020.
- Lappin, Graham; Stevens, Lloyd (2008-08). . Expert Opinion on Drug Metabolism & Toxicology. Т. 4, № 8. с. 1021—1033. doi:10.1517/17425255.4.8.1021. ISSN 1742-5255. PMID 18680438. Архів оригіналу за 6 червня 2021. Процитовано 14 листопада 2020.
- Hoag, S. W.; Hussain, A. S. (04 2001). . The Journal of Nutrition. Т. 131, № 4 Suppl. с. 1389S—91S. doi:10.1093/jn/131.4.1389S. ISSN 0022-3166. PMID 11285360. Архів оригіналу за 4 березня 2021. Процитовано 14 листопада 2020.
- Srinivasan, V. S. (04 2001). . The Journal of Nutrition. Т. 131, № 4 Suppl. с. 1349S—50S. doi:10.1093/jn/131.4.1349S. ISSN 0022-3166. PMID 11285352. Архів оригіналу за 16 листопада 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- . FutureYou (en-gb) . Архів оригіналу за 19 грудня 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- Price, Gary; Patel, Deven A. (2020). . StatPearls. Treasure Island (FL): StatPearls Publishing. PMID 32496732. Архів оригіналу за 3 грудня 2020. Процитовано 14 листопада 2020.
- Lesar, Timothy S. (2002-08). Prescribing errors involving medication dosage forms. Journal of General Internal Medicine. Т. 17, № 8. с. 579—587. doi:10.1046/j.1525-1497.2002.11056.x. ISSN 0884-8734. Процитовано 14 листопада 2020.
![]() | Це незавершена стаття з фармакології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Biodostupnist ce termin yakim poznachayut kilkist likarskoyi rechovini sho dohodit do miscya yiyi diyi v organizmi lyudini zdatnist preparatu zasvoyuvatisya Biodostupnist ye golovnim pokaznikom sho harakterizuye kilkist vtrat likarskogo zasobu tobto chim visha biodostupnist likarskoyi rechovini tim menshe yiyi vtrat bude pri zasvoyenni i vikoristanni organizmom Vona vikoristovuyetsya dlya opisu chastki vvedenoyi dozi nezminenogo preparatu yaka dosyagaye sistemnogo krovoobigu sho ye odniyeyu z osnovnih farmakokinetichnih vlastivostej likiv Koli preparat vvodyat vnutrishnovenno jogo biodostupnist stanovit 100 Odnak koli liki vvodyatsya inshimi shlyahami napriklad peroralno jogo biodostupnist zmenshuyetsya cherez nepovne vsmoktuvannya ta metabolizm pershogo prohodzhennya abo mozhe vidriznyatisya vid paciyenta do paciyenta vnaslidok variacij mizh individami Takim chinom matematichno biodostupnist dorivnyuye spivvidnoshennyu porivnyannya ploshi pid krivoyu koncentraciyi likarskogo zasobu v plazmi ta chasu AUC dlya pozasudinnogo preparatu do AUC dlya vnutrishnosudinnogo preparatu AUC vikoristovuyetsya oskilki AUC proporcijna dozi yaka potrapila v sistemnij krovoobig Biodostupnist ye odnim iz najvazhlivishih instrumentiv u farmakokinetici oskilki biodostupnist povinna vrahovuvatisya pri pidrahunku doz dlya shlyahiv vvedennya Shob zabezpechiti nalezhne dozuvannya preparatu yakij pogano vsmoktuyetsya vikoristovuyetsya nizhnye znachennya diapazonu vidhilen dlya vidobrazhennya realnoyi biodostupnosti ta dlya rozrahunku dozi preparatu neobhidnoyi dlya togo hto prijmaye liki dlya dosyagnennya sistemnih koncentracij podibnih do vnutrishnovennogo preparatu Dlya dozuvannya ne znayuchi shvidkosti vsmoktuvannya prijmayuchogo likarskij zasib vikoristovuyetsya nizhnye znachennya diapazonu vidhilen shob zabezpechiti peredbachuvanu efektivnist yaksho tilki preparat ne pov yazanij z vuzkim ViznachennyaU farmakologiyi U farmakologiyi farmakokinetichnij parametr yakij vkazuye na chastku likarskoyi rechovini sho pislya vvedennya pevnim shlyahom u dozi 100 dosyagaye sistemnogo krovoobigu v organizmi Poznachayetsya biodostupnist literoyu f abo yaksho demonstruyetsya u vidsotkah velikoyu F Napriklad pri vnutrishnovennomu vvedenni biodostupnist likarskoyi rechovini stanovitime 100 pri inshih shlyahah vvedennya biodostupnist nizhcha tomu majzhe zavzhdi bude stanoviti menshe 100 inkoli kritichno mensha Koncentraciya likarskoyi rechovini abo aktivnogo metabolitu v krovi ta yiyi terapevtichna koncentraciya u misci diyi mozhut znachno vidriznyatisya Prote kilkisna harakteristika biodostupnosti dlya bilshosti LZ mozhe buti vstanovlena lishe na osnovi yih koncentraciyi v krovi abo v sechi pri ekskreciyi oskilki viznachennya cogo pokaznika bezposeredno v misci diyi tehnichno yak pravilo zanadto skladne abo nemozhlive V diyetologiyi V naukah sho pov yazani z ocinkoyu harchuvannya koncepciya biodostupnosti ne maye tochnogo viznachennya ta standartizaciyi u porivnyanni z farmakologiyeyu Ce pov yazano nasampered z fiziologichnimi osoblivostyami kozhnoyi lyudini Takim chinom biodostupnist v diyetologiyi viznachayetsya yak proprociya harchovoyi rechovini sho nadhodit do organizmu ta zdatna buti zasvoyenoyu i dostupnoyu dlya podalshogo vikoristannya abo zberigannya Yak u farmakologiyi tak i v galuzi harchuvannya biodostupnist vimiryuyetsya shlyahom obchislennya ploshi pid krivoyu AUC chasovogo profilyu koncentraciyi likarskih zasobiv V ekologichnih naukah Biodostupnist ce mira za dopomogoyu yakoyi rizni rechovini v navkolishnomu seredovishi mozhut potraplyati v zhivi organizmi Zazvichaj ce obmezhuyuchij faktor u virobnictvi silskogospodarskih kultur cherez obmezhennya rozchinnosti abo poglinannya roslinnih pozhivnih rechovin do koloyidiv gruntu ta u vivedenni toksichnih rechovin z harchovogo lancyuga mikroorganizmami vnaslidok sorbciyi abo rozpodilu rechovin sho rozkladayutsya nedostupni fazi v navkolishnomu seredovishi Primitnij priklad dlya silskogo gospodarstva deficit fosforu v roslinah sprichinenij opadami fosfatu zaliza ta alyuminiyu pri nizkomu rN gruntu ta osadzhennya fosfativ kalciyu pri visokomu rN gruntu Toksichni materiali v grunti taki yak svinec iz farbi mozhut buti nedostupni tvarinam yaki poglinayut zabrudnenij grunt shlyahom nadmirnogo nadhodzhennya fosfornih dobriv Organichni zabrudnyuvachi taki yak rozchinniki abo pesticidi mozhut stati nedostupnimi dlya mikroorganizmiv i takim chinom zberigatis u navkolishnomu seredovishi koli voni adsorbuyutsya do mineraliv gruntu abo podilyayutsya na gidrofobni organichni rechovini Viznachennya biodostupnostiBiodostupnist viznachayetsya shlyahom porivnyannya rivniv likarskogo zasobu u plazmi pislya pevnogo shlyahu vvedennya napriklad peroralne vvedennya ta rivniv likarskih zasobiv u plazmi krovi sho dosyagayutsya v v in yekciyeyu pri yakij ves zasib shvidko potraplyaye v krovoobig Pri prijomi preparatu peroralno u plazmi z yavlyayetsya lishe chastina vvedenoyi dozi Pobuduvavshi grafik koncentraciyi preparatu v plazmi ta chasu mi mozhemo vimiryati ploshu pid krivoyu AUC Cya kriva vidobrazhaye stupin vsmoktuvannya preparatu Biodostupnist preparatu sho vvoditsya peroralno ye vidnoshennyam ploshi rozrahovanoyi dlya peroralnogo prijomu porivnyano z plosheyu rozrahovanoyu dlya vnutrishnovennogo vvedennya F AUCoral AUCinjected 100 displaystyle F AUC scriptstyle text oral AUC scriptstyle text injected times 100 Faktori sho vplivayut na biodostupnistRizni fiziologichni faktori znizhuyut dostupnist likiv do yih nadhodzhennya v sistemnij krovoobig Nezalezhno vid togo prijmayetsya likarskij zasib z yizheyu abo bez yizhi ce takozh vplivatime na absorbciyu Inshi liki sho prijmayutsya odnochasno mozhut zminiti absorbciyu ta metabolizm pershogo prohodzhennya peristaltika kishechnika zminyuye rozchinennya preparatu ta mozhe vplinuti na stupin kishkovoyu mikrofloroyu Zahvoryuvannya sho vplivayut na metabolizm pechinki abo funkciyi shlunkovo kishkovogo traktu takozh matimut vpliv Golovni faktori Shlyah vvedennya ROA ta doza preparatu Voni mayut znachnij vpliv yak na shvidkist tak i na stupin biodostupnosti Doza preparatu oposeredkovano proporcijna jogo biodostupnosti Dlya likarskogo zasobu z vidnosno nizkoyu biodostupnistyu potribna bilsha doza dlya porushennya minimalnogo efektivnogo porogu koncentraciyi Kozhen z riznih sposobiv vvedennya maye unikalnu zdatnist spriyati pevnij koncentraciyi likarskogo zasobu v plazmi protyagom pevnogo periodu chasu U bagatoh vipadkah zmina shlyahu vvedennya vimagaye zmini dozuvannya Napriklad peroralnij preparat vimagaye prohodzhennya cherez shlunkovo kishkovu sistemu ShKT sho zmushuye jogo vsmoktuvatisya v kishechniku ta metabolizmu pechinki pershogo prohodzhennya Navpaki peredbachayetsya sho vnutrishnovenno vvedenij preparat negajno dostavlyayetsya do sistemnogo krovoobigu Dlya viznachennya adekvatnoyi dozi ne potribno rozglyadati absorbciyu abo metabolizm pershogo prohodzhennya Pershoprohidnij pechinkovij metabolizm Koli preparat vsmoktuyetsya cherez shlunkovo kishkovij trakt vin potraplyaye v pered tim yak potrapiti v sistemnij krovoobig Yaksho preparat shvidko metabolizuyetsya pechinkoyu kilkist nezminenogo preparatu yakij otrimuye dostup do sistemnogo krovoobigu zmenshuyetsya Bagato likiv takih yak propranolol abo lidokayin zaznayut znachnoyi biotransformaciyi pid chas odnogo prohodzhennya cherez pechinku Rozchinnist preparatu ta in fizichni vlastivosti Fizichni vlastivosti preparatu taki yak gidrofobnist rKa rozchinnist vplivayut na biodostupnist preparativ Duzhe gidrofilni liki pogano vsmoktuyutsya cherez yih nemozhlivist proniknuti cherez bagati lipidami klitinni membrani Shob likarskij zasib legko zasvoyuvavsya vin povinen buti v osnovnomu gidrofobnim ale pri comu mati deyaku rozchinnist u vodnih rozchinah Ce odna z prichin chomu bagato likiv ye slabkimi kislotami abo slabkimi osnovami Ye deyaki liki yaki dobre rozchinyayutsya v lipidah i voni transportuyutsya u vodnih rozchinah organizmu na bilkah nosiyah takih yak albumin Himichna nestabilnist Deyaki liki taki yak penicilin G nestijki pri rN shlunkovogo vmistu Inshi taki yak insulin rujnuyutsya v shlunkovo kishkovomu trakti degraduyuchimi fermentami Priroda likarskoyi formi vsmoktuvannya preparatu mozhe zminyuvatisya faktorami ne pov yazanimi z himiyeyu preparatu Napriklad rozmir chastinok forma soli polimorfizm kristaliv kishkovorozchinni pokrittya ta nayavnist dopomizhnih rechovin takih yak spoluchni ta disperguyuchi rechovini mozhut vplivati na legkist rozchinennya i otzhe zminyuvati shvidkist poglinannya Inshi faktori Deyaki vlastivosti preparatu negajne vivilnennya vikoristovuvani dopomizhni rechovini sposobi vigotovlennya modifikovane vivilnennya vidstrochene vivilnennya podovzhene vivilnennya prolongovane vivilnennya tosho Shvidkist sporozhnennya shlunka Dobovi vidminnosti Vzayemodiya z inshimi likami produktami harchuvannya Vzayemodiya z narkotichnimi rechovinami napriklad antacidami alkogolem nikotinom Vzayemodiya z inshimi produktami napriklad grejpfrutovim sokom pomelom zhuravlinnim sokom ovochami Transporteri substrat transporteriv sho vitikayut napriklad Zdorov ya shlunkovo kishkovogo traktu Indukciya ingibuvannya fermentiv inshimi likami produktami harchuvannya Indukciya fermentiv zbilshennya shvidkosti metabolizmu napriklad fenitoyin indukuye CYP1A2 CYP2C9 CYP2C19 ta CYP3A4 Ingibuvannya fermentiv znizhennya shvidkosti metabolizmu napriklad grejpfrutovij sik prignichuye CYP3A vishi koncentraciyi nifedipinu Individualni zmini v metabolichnih vidminnostyah Vik yak pravilo liki metabolizuyutsya povilnishe u novonarodzhenih ta geriatrichnih Fenotipovi vidminnosti diyeta stat Hvoroblivij stan napriklad pechinkova nedostatnist pogana funkciya nirok Kozhen iz cih faktoriv mozhe variyuvatisya vid paciyenta do paciyenta variaciya mizh individami i u odnogo i togo zh paciyenta z chasom U klinichnih viprobuvannyah variaciya mizh individami ye kritichnim vimirom sho vikoristovuyetsya dlya ocinki riznici biodostupnosti vid paciyenta do paciyenta z metoyu zabezpechennya peredbachuvanogo dozuvannya Prichini nizkoyi biodostupnostiPeroralno vvedeni preparati povinni prohoditi cherez stinku kishechnika a potim cherez do pechinki obidva voni ye zagalnimi miscyami metabolizmu pershogo prohodzhennya metabolizm yakij vidbuvayetsya do togo yak likarskij zasib dosyagaye sistemnogo krovoobigu Takim chinom bagato preparativ mozhut metabolizuvatisya do dosyagnennya adekvatnih koncentracij u plazmi krovi Nizka biodostupnist najchastishe zustrichayetsya pri peroralnih likarskih formah pogano rozchinnih u vodi povilno vsmoktuvanih preparativ Nedostatnij chas dlya vsmoktuvannya v shlunkovo kishkovomu trakti ye poshirenoyu prichinoyu nizkoyi biodostupnosti Yaksho preparat ne rozchinyayetsya legko abo ne mozhe proniknuti cherez epitelialnu membranu napriklad yaksho vin silno ionizovanij i polyarnij chasu v misci vsmoktuvannya mozhe buti nedostatno U takih vipadkah biodostupnist maye tendenciyu buti yak silno minlivoyu tak i stabilno nizkoyu Vik stat fizichna aktivnist genetichnij fenotip stres rozladi napriklad ahlorgidriya sindromi malabsorbciyi abo poperedni operaciyi na ShKT napriklad takozh mozhut znizhuvati biodostupnist preparatu Himichni reakciyi sho zmenshuyut vsmoktuvannya mozhut zmenshiti biodostupnist Voni vklyuchayut utvorennya kompleksu napriklad mizh tetraciklinom ta ionami polivalentnih metaliv gidroliz shlunkovoyu kislotoyu abo travnimi fermentami napriklad gidroliz penicilinu ta hloramfenikolu palmitatu kon yugaciyu v stinci kishechnika napriklad sulfokon yugaciya izoproterenolu adsorbciyu do inshih preparativ napriklad digoksin do ta metabolizm Absolyutna biodostupnistAbsolyutna biodostupnist porivnyuye biodostupnist aktivnogo likarskogo zasobu v sistemnomu krovoobigu pislya nevnutrishnovennogo vvedennya tobto pislya peroralnogo transdermalnogo pidshkirnogo abo vvedennya ta biodostupnosti togo samogo preparatu pislya vnutrishnovennogo vvedennya Ce chastka likarskogo zasobu sho poglinayetsya shlyahom neventralnogo vvedennya porivnyano z vidpovidnim vnutrishnovennim vvedennyam togo samogo preparatu Porivnyannya maye buti normalizovanim za dozoyu napriklad vrahovuvati rizni dozi abo riznu vagu sub yektiv otzhe absorbovana kilkist koriguyetsya dilennyam vidpovidnoyi vvedenoyi dozi U farmakologiyi dlya togo shob viznachiti absolyutnu biodostupnist preparatu slid provesti farmakokinetichne doslidzhennya shob otrimati koncentraciyu likarskogo zasobu u plazmi v zalezhnosti vid chasovogo grafiku dlya preparatu yak pislya vnutrishnovennogo iv tak i pozasudinnogo neventralnogo tobto peroralnogo vvedennya Absolyutna biodostupnist ce korigovana na dozu zona pid krivoyu AUC yaka ne ye vnutrishnovennoyu podilena na AUC vnutrishnovenno Formula dlya rozrahunku absolyutnoyi biodostupnosti preparatu sho zastosovuyetsya peroralno peroralno F navedena nizhche de D vvedena doza Fabs AUCpo DivAUCiv Dpo 100 displaystyle displaystyle F mathrm abs frac AUC mathrm po times D mathrm iv AUC mathrm iv times D mathrm po times 100 Otzhe liki sho vvodyatsya vnutrishnovenno matimut absolyutnu biodostupnist 100 f 1 todi yak preparati sho vvodyatsya inshimi sposobami zazvichaj mayut absolyutnu biodostupnist menshe odinici Yaksho porivnyati dvi rizni likarski formi sho mayut odnakovi aktivni ingrediyenti i porivnyati biodostupnist dvoh preparativ ce nazivayetsya porivnyalnoyu biodostupnistyu Hocha rozuminnya spravzhnogo stupenya sistemnogo vsmoktuvannya imenovanogo yak absolyutna biodostupnist ye odnoznachno korisnim na praktici vono viznachayetsya ne tak chasto yak mozhna podumati Prichinoyu cogo ye te sho jogo ocinka vimagaye vnutrishnovennogo vvedennya tobto shlyah vvedennya yakij garantuye sho ves vvedenij preparat dosyagaye sistemnogo krovoobigu Taki doslidzhennya koshtuyut znachnih vitrat ne ostannoyu z yakih ye neobhidnist provedennya doklinichnih testiv na toksichnist dlya zabezpechennya nalezhnoyi bezpeki a takozh potencijni problemi cherez obmezhennya rozchinnosti Odnak ci obmezhennya mozhna podolati vvodyachi duzhe nizku dozu yak pravilo kilka mikrogramiv izotopno michenogo preparatu odnochasno z terapevtichnoyu neizotopno michenoyu peroralnoyu dozoyu izotopno michena vnutrishnovenna doza dosit nizka shob ne porushuvati sistemni koncentraciyi likarskogo zasobu dosyagnuti za dopomogoyu markovanoyi peroralnoyi dozi Potim vnutrishnovenna ta peroralna koncentraciyi mozhut buti dekonvolyucijnimi vnaslidok yih riznoyi izotopnoyi konstituciyi i otzhe mozhut buti vikoristani dlya viznachennya peroralnoyi ta vnutrishnovennoyi farmakokinetiki z odnakovoyu dozoyu Cya metodika usuvaye problemi farmakokinetiki z neekvivalentnim klirensom a takozh dozvolyaye vvoditi vnutrishnovennu dozu z minimumom toksichnosti za recepturoyu Spochatku cyu metodiku zastosuvali iz vikoristannyam stabilnih izotopiv takih yak 13C ta mas spektrometriyi shob rozrizniti izotopi za rizniceyu mas Zovsim nedavno preparati micheni 14S vvodyat vnutrishnovenno a priskoryuvach mas spektrometriyi AMS vikoristovuyetsya dlya vimiryuvannya izotopno michenogo preparatu razom iz mas spektrometriyeyu dlya markovanogo likarskogo zasobu Normativnoyi vimogi shodo viznachennya vnutrishnovennoyi farmakokinetiki abo absolyutnoyi biodostupnosti ne isnuye odnak kontrolyuyuchi organi inodi vimagayut informaciyi pro absolyutnu biodostupnist pozasudinnogo shlyahu u vipadkah koli biodostupnist ochevidno nizka abo minliva i isnuye dovedena zalezhnist mizh farmakodinamikoyu ta farmakokinetikoyu u terapevtichnih dozah U vsih takih vipadkah dlya provedennya doslidzhennya absolyutnoyi biodostupnosti potribno vvoditi preparat vnutrishnovenno Vnutrishnovenne vvedennya preparatu sho rozvivayetsya mozhe nadati cinnu informaciyu pro osnovni farmakokinetichni parametri ob yemu rozpodilu V ta klirensu CL Vidnosna biodostupnist ta bioekvivalentnistU farmakologiyi vidnosna biodostupnist vimiryuye biodostupnist ocinyuyetsya yak AUC preparatu A pevnogo likarskogo zasobu u porivnyanni z inshim preparatom B togo samogo preparatu zazvichaj vstanovlenim standartom abo shlyahom vvedennya inshim shlyahom Koli standart skladayetsya z vnutrishnovenno vvedenogo preparatu ce vidome yak absolyutna biodostupnist Frel AUCA DBAUCB DA 100 displaystyle displaystyle F mathrm rel frac AUC mathrm A times D mathrm B AUC mathrm B times D mathrm A times 100 Vidnosna biodostupnist odin iz zahodiv sho zastosovuyetsya dlya ocinki bioekvivalentnosti BE mizh dvoma likarskimi preparatami Dlya shvalennya FDA zagalnij virobnik povinen prodemonstruvati sho 90 dovirchij interval dlya vidnoshennya serednoyi reakciyi zazvichaj AUC ta maksimalnoyi koncentraciyi Cmax svogo produktu do reakciyi likarskogo zasobu znahoditsya v mezhah mezhi vid 80 do 125 De AUC vidnositsya do koncentraciyi likarskogo zasobu v krovi za chas t 0 do t Cmax vidnositsya do maksimalnoyi koncentraciyi preparatu v krovi Koli dayetsya Tmax ce stosuyetsya chasu neobhidnogo likarskomu zasobu dlya dosyagnennya Cmax Hocha mehanizmi za dopomogoyu yakih preparat vplivaye na biodostupnist ta bioekvivalentnist shiroko vivchalis u likarskih zasobah faktori recepturi sho vplivayut na biodostupnist ta bioekvivalentnist u harchovih dobavkah v osnovnomu nevidomi Yak rezultat v naukah pro harchovi produkti vidnosna biodostupnist abo bioekvivalentnist ye najposhirenishim pokaznikom biodostupnosti porivnyuyuchi biodostupnist odnogo preparatu odnogo i togo zh diyetichnogo ingrediyenta z inshim Ekvivalentnist preparativ ta yiyi vpliv na biodostupnistBiodostupnist preparatu znachnoyu miroyu viznachayetsya vlastivostyami likarskoyi formi yaki chastkovo zalezhat vid jogo konstrukciyi ta vigotovlennya Vidminnosti v biodostupnosti sered receptur danogo preparatu mozhut mati klinichne znachennya takim chinom znannya togo chi ye likarski preparati ekvivalentnimi ye vazhlivim vkazuye na te sho likarski zasobi mistyat odnakovu aktivnu spoluku v odnakovij kilkosti ta vidpovidayut chinnim oficijnim standartam odnak neaktivni ingrediyenti likarskih zasobiv mozhut vidriznyatisya Bioekvivalentnist vkazuye na te sho likarski zasobi pri vvedenni odnomu i tomu zh paciyentu v odnomu rezhimi dozuvannya prizvodyat do ekvivalentnih koncentracij preparatu v plazmi ta tkaninah vkazuye na te sho likarski zasobi sho vvodyatsya odnomu paciyentu v odnomu rezhimi dozuvannya mayut odnakovi terapevtichni ta nespriyatlivi efekti Ochikuyetsya sho bioekvivalentni produkti budut terapevtichno ekvivalentnimi Terapevtichna neekvivalentnist napriklad bilshe pobichnih efektiv mensha efektivnist zazvichaj viyavlyayetsya pid chas trivalogo likuvannya koli paciyentam yaki stabilizuyutsya na odnomu skladi dayut neekvivalentnij zaminnik Inodi terapevtichna ekvivalentnist mozhliva nezvazhayuchi na riznicyu v biodostupnosti Napriklad terapevtichnij indeks vidnoshennya minimalnoyi toksichnoyi koncentraciyi do serednoyi efektivnoyi koncentraciyi penicilinu nastilki shirokij sho na efektivnist ta bezpeku yak pravilo ne vplivayut pomirni riznici v koncentraciyi v plazmi cherez riznicyu v biodostupnosti produktiv penicilinu Na vidminu vid cogo dlya preparativ iz vidnosno vuzkim terapevtichnim indeksom riznicya biodostupnosti mozhe sprichiniti znachnu terapevtichnu nerivnist Ponyattya napivvivedennyaNapivvivedennya skilki chasu potribno shob riven preparatu v krovi znizivsya do polovini togo sho buv u rivnovazi Naspravdi isnuye dva tipi napivvivedennya rozpodil koli rivni plazmi padayut napolovinu vid rivnya rivnovagi cherez rozpodil zberigannya u rezervuarah tkanin tila eliminaciya koli riven plazmi padaye do polovini nizh buv u rivnovazi cherez metabolizm ta eliminaciyu preparatu Zazvichaj eliminaciya napivvivedennya vikoristovuyetsya dlya viznachennya rezhimiv dozuvannya ta dlya virishennya koli bezpechno staviti paciyentiv na novij preparat Porivnyannya biodostupnosti likiv i diyetichnih dobavokU porivnyanni z likami isnuyut suttyevi vidminnosti dlya harchovih dobavok yaki vplivayut na ocinku yih biodostupnosti Ci vidminnosti vklyuchayut nastupne toj fakt sho harchovi dobavki zabezpechuyut perevagi sho mayut zminnij i chasto yakisnij harakter vimiryuvannya poglinannya pozhivnih rechovin ne maye tochnosti harchovi dobavki vzhivayut dlya profilaktiki ta samopochuttya harchovi dobavki ne mayut harakternih krivih doza reakciya i intervali dozuvannya harchovih dobavok otzhe ne ye kritichnimi na vidminu vid medikamentoznoyi terapiyi Krim togo vidsutnist viznachenoyi metodologiyi ta normativnih aktiv sho stosuyutsya spozhivannya diyetichnih dobavok pereshkodzhaye zastosuvannyu zahodiv biodostupnosti porivnyano z likami U klinichnih viprobuvannyah z diyetichnimi dobavkami biodostupnist golovnim chinom fokusuyetsya na statistichnih opisah serednih abo serednih vidminnostej AUC mizh grupami likuvannya hocha chasto ne vdayetsya porivnyati abo obgovoriti yih standartni vidhilennya abo mizhosobistisni variaciyi Cya nevdacha zalishaye vidkritim pitannya pro te chi mozhe lyudina v grupi vidchuvati perevagi opisani porivnyannyam serednoyi riznici Dali navit yakbi ce pitannya obgovoryuvalos vazhko bulo b donesti znachennya cih mizhsub yektnih vidhilen do spozhivachiv ta abo yihnih likariv Chi mozhna zbilshiti biodostupnistVvedennya rechovini bezposeredno v krov napriklad krapelnim shlyahom garantuye sho vona matime povnij efekt Inshi metodi taki yak prijom tabletki vseredinu mensh dokuchlivi ale i mensh efektivni Napriklad shlunkova kislota mozhe znishiti korisni rechovini do togo yak voni potraplyat u krov U cih vipadkah vazhlivo pidvishiti biodostupnist dlya zbilshennya vsmoktuvannya ta efektivnosti Na biodostupnist dobavok vplivaye cilij ryad faktoriv Formulyuvannya dobavki Sposib dostavki Napriklad u deyakih vipadkah kapsuli efektivnishi nizh tabletki Cirkadnij ritm rekomenduyetsya prijmati deyaki dobavki v pevnij chas dobi shob zabezpechiti maksimalne zasvoyennya Vzayemodiya z inshimi rechovinami sistemi Napriklad dobavki kalciyu uskladnyuyut zasvoyennya zaliza Zdorov ya shlunkovo kishkovogo traktu Ci faktori dopomagayut poyasniti chomu neefektivna dobavka dlya odniyeyi lyudini mozhe buti visokoefektivnoyu dlya inshoyi Na shastya deyaki z nih mozhna virishiti zastosovuyuchi naukovij pidhid do stvorennya dobavok Yak i bud yakij inshij preparat garantiyi uspihu ne isnuye ale vibir visokodostupnoyi biodostupnoyi dobavki zbilshit jmovirnist togo sho vona dopomozhe dosyagti cilej shodo zdorov ya Vazhlivist vivchennya biodostupnostiOskilki riznomanitnist dostavki likiv prodovzhuye rozshiryuvatisya z urahuvannyam potreb paciyentiv rizik pomilok u priznachenni bude zrostati Nyuansovi vidminnosti mizh etiketkami likiv abo riznimi dozami odnogo i togo zh preparatu z riznimi shlyahami vvedennya mozhut buti prichinoyu pomilki lyudini U najbilsh ob yektivnomu sensi fiziologichnij proyav cih pomilok mozhna prostezhiti za vidhilennyami vid zmin osnovnih farmakokinetichnih principiv Zoseredzhennya uvagi na biodostupnosti mozhe sluguvati vazhlivoyu detallyu dlya rozglyadu vzayemodiyi paciyent preparat ta paciyent paciyent Pershim krokom do pom yakshennya medichnih pomilok pov yazanih z biodostupnistyu ye spilne znannya osnovnih principiv biodostupnosti mizh chlenami mizhprofesijnoyi grupi yaka zdijsnyuye doglyad za paciyentom Vklyuchennya cih znan v ramkah navchannya personalu mozhe buti duzhe vazhlivim dlya pokrashennya likuvannya Medsestri z pidvishenoyu ocinkoyu biodostupnosti mozhut efektivnishe vikoristovuvati istoriyu hvorobi pokazniki zhittyediyalnosti ta perelik likiv i stati she odnim bar yerom dlya nespriyatlivih yavish pov yazanih z preparatami Ci znannya mozhut nadati dodatkovu vpevnenist medsestram yaki vikonuyut vvedennya likarskih preparativ dlya paciyentiv Oskilki bilshe mozhlivostej dlya medichnih pomilok poshtovh padaye na stvorennya ta pidtrimku sistemi yaka efektivno pom yakshuye ci pomilki Spilkuvannya mizh chlenami mizhprofesijnoyi komandi mozhe znachno zmenshiti rizik pomilok u receptah Pokazano sho regulyarne vikoristannya farmacevtiv dlya pidtrimki farmacevtichnih rishen efektivno znizhuye rizik nespriyatlivih yavish pov yazanih z likami Koli ce dozvolyaye mozhlivist farmacevti mozhut provesti oglyad zamovlennya likiv pered vvedennyam preparatu Oglyad farmacevta she odna pereshkoda dlya nebezpechnih vipadkiv pov yazanih z preparatami oskilki yih bilsh detalna farmacevtichna ekspertiza dobre vpline na obstezhennya shirshogo kola potencijnih likarskih vzayemodij Div takozhFarmakokinetika FarmakologiyaPrimitkiGriffin J P The Textbook of Pharmaceutical Medicine 6th Ed New Jersey BMJ Books ISBN 978 1 4051 8035 1 Pharma IQ angl Arhiv originalu za 16 listopada 2020 Procitovano 14 listopada 2020 Reed Stephen M Bayly Warwick M Sellon Debra C Equine internal medicine vid Fourth edition St Louis Missouri ISBN 978 0 323 44309 8 OCLC 1008963079 McQueen Charlene A 1947 2010 Comprehensive toxicology vid 2nd ed Oxford Elsevier ISBN 978 0 08 046884 6 OCLC 697121354 Arhiv originalu za 3 grudnya 2021 Procitovano 3 grudnya 2021 Shargel L Yu A B 1999 Applied biopharmaceutics amp pharmacokinetics 4th ed New York McGraw Hill ISBN 0 8385 0278 4 Heaney RP 2001 Factors Influencing the Measurement of Bioavailability Taking Calcium as a Model J Nutr 131 4 Suppl 1344S 1348S PMID 11285351 Srinivasan VS 2001 Bioavailability of Nutrients A Practical Approach to In Vitro Demonstration of the Availability of Nutrients in Multivitamin Mineral Combination Products J Nutr 131 4 Suppl 1349S 1350S PMID 11285352 Hinsinger Philippe 2001 No title found Plant and Soil T 237 2 s 173 195 doi 10 1023 A 1013351617532 Procitovano 14 listopada 2020 Ma Qi Ying Traina Samuel J Logan Terry J Ryan James A 1993 09 Environmental Science amp Technology angl T 27 9 s 1803 1810 doi 10 1021 es00046a007 ISSN 0013 936X Arhiv originalu za 2 chervnya 2020 Procitovano 14 listopada 2020 Sims G K Radosevich M He X T Traina S J 1991 The Effects of Sorption on the Bioavailability of Pesticides Biodegradation London Springer London s 119 137 ISBN 978 1 4471 3472 5 O Loughlin Edward J Traina Samuel J Sims Gerald K 2000 09 Effects of sorption on the biodegradation of 2 methylpyridine in aqueous suspensions of reference clay minerals Environmental Toxicology and Chemistry angl T 19 9 s 2168 2174 doi 10 1002 etc 5620190904 Procitovano 14 listopada 2020 Sims Gerald K Cupples Alison M 1999 Factors controlling degradation of pesticides in soil Pesticide Science 55 5 598 601 doi 10 1002 SICI 1096 9063 199905 55 5 lt 598 AID PS962 gt 3 0 CO 2 N MBBS IMS MSU Arhiv originalu za 23 listopada 2016 Procitovano 14 listopada 2020 Olivares Morales Andres Hatley Oliver J D Turner David Galetin Aleksandra Aarons Leon Rostami Hodjegan Amin 27 veresnya 2013 The Use of ROC Analysis for the Qualitative Prediction of Human Oral Bioavailability from Animal Data Pharmaceutical Research T 31 3 s 720 730 doi 10 1007 s11095 013 1193 2 ISSN 0724 8741 Procitovano 14 listopada 2020 Merck Manuals Professional Edition amer Arhiv originalu za 15 listopada 2020 Procitovano 14 listopada 2020 Lappin Graham Rowland Malcolm Garner R Colin 2006 06 The use of isotopes in the determination of absolute bioavailability of drugs in humans Expert Opinion on Drug Metabolism amp Toxicology T 2 3 s 419 427 doi 10 1517 17425255 2 3 419 ISSN 1742 5255 PMID 16863443 Procitovano 14 listopada 2020 Lappin Graham Stevens Lloyd 2008 08 Expert Opinion on Drug Metabolism amp Toxicology T 4 8 s 1021 1033 doi 10 1517 17425255 4 8 1021 ISSN 1742 5255 PMID 18680438 Arhiv originalu za 6 chervnya 2021 Procitovano 14 listopada 2020 Hoag S W Hussain A S 04 2001 The Journal of Nutrition T 131 4 Suppl s 1389S 91S doi 10 1093 jn 131 4 1389S ISSN 0022 3166 PMID 11285360 Arhiv originalu za 4 bereznya 2021 Procitovano 14 listopada 2020 Srinivasan V S 04 2001 The Journal of Nutrition T 131 4 Suppl s 1349S 50S doi 10 1093 jn 131 4 1349S ISSN 0022 3166 PMID 11285352 Arhiv originalu za 16 listopada 2020 Procitovano 14 listopada 2020 FutureYou en gb Arhiv originalu za 19 grudnya 2020 Procitovano 14 listopada 2020 Price Gary Patel Deven A 2020 StatPearls Treasure Island FL StatPearls Publishing PMID 32496732 Arhiv originalu za 3 grudnya 2020 Procitovano 14 listopada 2020 Lesar Timothy S 2002 08 Prescribing errors involving medication dosage forms Journal of General Internal Medicine T 17 8 s 579 587 doi 10 1046 j 1525 1497 2002 11056 x ISSN 0884 8734 Procitovano 14 listopada 2020 Ce nezavershena stattya z farmakologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi