Буракумі́ни (яп. 部落民, 被差別部落民, ぶらくもんだい) — представники соціальних низів Японії, що зазнають дискримінації починаючи з XVII століття. Термін «буракумін» виник у XIX столітті від назви особливих середньовічних поселень бураку, мешканці яких спеціалізувалися на роботах, які більшість японців вважали «нечистими»: утилізації відходів, поліцейських функціях, кожум'яцтві, різництві тощо. Буракуміни традиційно становили меншість в японському суспільстві.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak5DOU5ZWE56TFcxbFpYUnBibWRmYVc1amFXUmxiblJmYVc1ZlUyRjVZVzFwTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTllYTnpMVzFsWlhScGJtZGZhVzVqYVdSbGJuUmZhVzVmVTJGNVlXMXBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У XIX — XX століттях, в умовах декларованого законами рівноправ'я, буракумінів продовжували дискримінувати: їм важко було потрапити в добру школу чи університет, знайти стабільну роботу чи одружитися з представником іншої соціальної групи. У сучасній Японії діє декілька громадських організацій з захисту прав буракумінів та виконання державних соціальних програм, націлених на них. Дискримінація буракумінів також є предметом уваги ООН
За офіційною статистикою в Японії проживають 1,2 мільйонів буракумінів в 4400 поселеннях бураку. Інститут вивчення звільнення бураку і прав людини наводить дані в 3 мільйони осіб і 6000 поселень.
В історіографії проблема дискримінації буракумінів отримала назву «проблема бураку».
Історія
Історіографія
Походження буракумінів є невирішеною проблемою сучасної історіографії. Висловлювались різні припущення щодо періоду появи перших дискримінованих груп, їхньої расової, етнічної і територіальної приналежності. Оскільки термін «буракумін» є неологізмом 19 століття, основні суперечки виникають довкола питання, які групи населення домодерної Японії можна вважати буракумінами або їхніми попередниками.
Більшість японських і західних дослідників сходяться на тому, що прототип буракумінів з'явився у 16 столітті, наприкінці періоду «воюючих країн». В ті часи бунтівників виселяли в особливі поселення бураку, мешканці яких дали початок «народу поселень» — буракумінам. Відомо, що вже тоді існував комплекс стереотипів, пов'язаний з цими людьми.
IV — VI століття
Перші відомості про соціальні низи Японії були знайдені в китайській хроніці «Історія династії Пізня Хань». В ній згадуються раби та група людей, що носять назву «сейко» — «живі роти» . Докладного опису положення та функцій останньої групи немає, проте з тексту хроніки можна зрозуміти, що її представники були «живим товаром»: їх могли дарувати разом з їхнім майном та ремісничими виробами. Існує також думка, що «сейко» — це залишені в живих полонені або худоба.
Важливим елементом в комплексі уявлень про буракумінів є концепція ритуального забруднення — (яп. 穢れ). Ритуальне «забруднення» могло накопичуватися в якомусь місці, а скоріше, на конкретній людині — яка частіше за інших стикалася з «ритуально брудними» предметами. Це були представники професій, пов'язаних з «брудними» діями і подіями, і ці люди почали стійко асоціюватися з «ритуальною нечистотою», від якої вони вже не могли позбавитися ні за допомогою стриманості, ні за допомогою спеціальних очисних ритуалів. «Кеґаре» було спадковим. В середні віки цих людей часто називали словом «ета» (яп. 穢多), що складається з ієрогліфів «багато» та «кеґаре», і показує їх суть в очах решти населення країни та властей..
З появою і розповсюдженням буддизму, в якому багато з ритуально «забруднених» дій забороняються релігією, цей комплекс уявлень про ритуальну «чистоту» та «нечистоту» отримав додаткові підтвердження і зміцнився.
VII — XV століття
У періоди Асука і Нара соціальне розшарування населення країни було закріплене законодавчо. Згідно з кодексом Йоро ріцурьо, існувало 5 груп населення з низьким соціальним статусом: охоронці могил , раби «кемін», раби урядових установ «канко», державні і приватні раби «нухі».
у 10 — 12 століттях, з поступовою трансформацією цих груп, з'явилися нові групи паріїв — (散所民) та (河原者). Терміни «сандзьо» та «кавара» вказували на географічне положення поселень, в яких мешкали представники згаданих груп: перший означав покинуті або неприбуткові території маєтків (сьоен), якими володіли аристократи (куґе), самураї, буддистські монастирі чи синтоїстські святилища, а другий — набережні річок, покриті галькою та непридатні для .
Первісно сандзьо були нічийними земельними ділянками. З приєднанням їх до приватних господарських маєтків, на них почали створюватися поселення бурлаків і волоцюг, зобов'язаних виконувати трудову повинність на користь господаря. Мешканців цих поселень називали «народом сандзьо» — . Вони забезпечували маєток ремісничими товарами та робочою силою, і не зазнавали дискримінації.
Радянський дослідник Зіновій Яковлевич Ханін виділяє такі типи поселень сандзьо:
- Поселення, що знаходилися під контролем сьодзі або їхніх заступників. Жителі таких поселень повинні були проводити поховання трупів людей і тварин, прибирати нечистоти, виробляти ремісничі вироби, насамперед з шкіри, обслуговувати місцеві свята. Такі поселення належали світській і духовній знаті японської столиці, і розташовувалися, в основному, в районі міст Кіото та Нари.
- Поселення, що знаходилися вподовж доріг, жителі яких повинні були, окрім діяльності аналогічної жителям поселень першого типу, забезпечувати транспортування вантажів та проїзд дорогами Японії.
- Поселення, жителі яких, окрім стандартних для жителів «сандзьо» обов'язків, повинні були займатися рибальством та полюванням, віддаючи частку храму або аристократові, якому належало поселення.
Щодо каварамоно, то у зв'язку з тим, що території, на яких вони селилися, не були придатні для землеробства, і вони самі не володіли сировиною для занять ремеслом, багато хто з них ставав жебраками, бродячими артистами або ворожбитами. З часом термін каварамоно поширився на представників сандзьо-но тамі. В період Муроматі «каварамоно» почали виконувати поліцейські функції, а також функції конвоїрів та катів. До того ж вони були зайняті в будівництві, створенні іригаційних каналів та ставків, а також традиційних садів при храмах, через що їх називали також «садівниками» (нівамоно).
У VII — XIV століттях групи паріїв були соціально мобільними, а межі станів не чіткими. Людина могла скотитися до соціальних низів, або порвати з ними, ставши селянином, торговцем, ченцем чи військовим. Чіткого визначення концепції «релігійної забрудненості», що породжувала зневажливе ставлення до паріїв, не було. «Нечистою» працею займалися як селяни, так і несільське населення. Проте з кінця XIV ст. для позначення паріїв з'явився зневажливий термін «ета», яким позначали тих, хто був зайнятий на «нечистих» роботах.
Втім, деякі японські історики, наприклад Аміно Йосіхіко, вказують, що сандзьо-но тамі та каварамоно не зазнавали дискримінації до середини XV століття, і відношення до них було як до звичайних підданих.
XVI століття
З настанням періоду «воюючих країн» Японію поглинули багаторічні міжусобні війни. У зв'язку з цим, сильно зріс попит на товари з шкіри, з якої виготовлятися обладунки та амуніція. Регіональні володарі почали встановлювати контроль над «кавата», які проживали на їхніх територіях, для того, щоб забезпечити стабільне постачання шкіряних виробів. Наприклад, 1538 року самураї роду Ґо-Ходзьо, володарі Кантоської рівнини, зібрали 21 сім'ю шкіряників з провінції Ідзу в «кавата» і наказали їм сплачувати оброк товарами зі шкіри, заборонивши вести торгівлю цими товарами з сусідніми самурайськими родами.. Подібна модель контролю регіональних володарів над ремісниками «кавата» стала домінуючою в новий час.
XVII — XIX століття
Вже до початку періоду Едо існувала величезна кількість різних груп населення, які з тих чи інших причин піддавалася дискримінації. Ці групи відрізнялися між собою за походженням, родом занять, економічним та соціальним статусом. До складу населення, що дискримінується, увійшли покарані за участь в рухах (яп. 一向一揆).
Японські парії знаходилися за межами номінальної станової системи, за якою японське суспільство поділялося на воїнів, селян, ремісників, торговців. Проте фактично вони були виділені в окремий стан соціальних низів, функції якого визначалися законами і указами центрального уряду і регіональних володарів. Оскільки сьоґунат був зацікавлений у збереженні станового поділу, він намагався зберегти існуючу соціальну систему забороняючи міжстанові шлюби, а також встановлюючи обмеження на спосіб життя, рід занять, одяг як паріїв так і інших станів. Така політика сприяла фракціонуванню японського суспільства, поділу праці та дискримінації вищих станів нижчими, однак вона покращила економічне положення представників усіх станів, в тому числі, і паріїв.
В XVII — XIX століттях паріям заборонялося пересування країною. Відомі випадки переселення паріїв в нові селища, з метою отримання максимальної вигоди їхнім сюзереном. Такі селища отримали назву «спецпоселень» — «токусю бураку» (特殊部落) або просто «бураку».
Розвиток отримує поліцейська функція: жителі бураку повинні були крім всього іншого здійснювати стеження за населенням, виконувати поліцейські функції та конвоювання злочинців, що ще більше посилювало їхню «забрудненість» в очах решти населення, збільшувало презирство відносно них.
В результаті законодавчих актів бакуфу оформилися дві основні групи паріїв: «ета» і «хінін» (яп. 非人). «Ета» протиставлялися групі «хінін», і представники цих груп відносилися до один одного з презирством. Відповідно до робіт Оґю Сорая, «хінін» з'явилися в результаті недостатньої результативності законів держави, і у зв'язку з загальним занепадом моралі втратили початкову чистоту.
Про це ж писав Кайхо Сейрьо: „Контакти «ета» з добрим людом забороняються, тому що одні є нащадками варварів, що прийшли з інших країн, а не нащадками богині Аматерасу“(Кайхо Сейрьо «Кейкодан» роздуми і бесіди).
Ці групи відрізнялися за родом занять. Так, діяльність «ета» була пов'язана з продуктивною працею — забоєм худоби, виробленням шкір, виробництвом взуття, виробів з шкіри і бамбука та ін. Їм було заборонено покидати свої поселення «бураку» .
Оскільки влада не бажала безпосередньо управляти меншістю, вони знаходилися під управлінням спеціальних керівників з середи «ета» — «етаґасіра» (яп. 穢多頭). Найвпливовішим з них був етаґасіра на ім'я Дандзаемон (яп. 弾左衛門), чиє ім'я згодом почало передаватися кожному наступному «етаґасіра». До кінця 18 ст. під управлінням Дандзаемона було зосереджено близько 8 тис. сімей «ета» в декількох районах країни.
Подібна система управління селищами бураку практикувалася майже по всій території Японії.
«Хінін» було заборонено займатися продуктивною працею, це були в основному бродячі артисти, ворожки, тюремники та жебраки. Проте у «хінін» був шанс потрапити в групу «хеймін» за допомогою особливого ритуалу — «асиараї»(яп. 足洗い, дослівно — «обмивання ніг»). Також вони займалися традиційними мистецтвами, такими як «секідзоро» — (яп. 節季候, співці 12 місяця), танці «тайкокумаї» та «умаої» («гонитва за конем» — танці свята в липні).
Як і для «ета», для «хінін» існував особливий чиновник з їх середи, що, за дорученням властей, здійснював контроль над їх діяльністю. Найвпливовішим з них був Курума Дзенсіті (яп. 車善七), чиє ім'я також стало означенням для цієї посади.
Окрім описаних вище, в категорію людей, що зневажаються, входили представники наступних професій :
- «ґомуне» (група в яку входили жебраки, в'язальники традиційних вузлів-узорів «аяторі», актори театру «сарувака», ляльководи, актори театру «дзерурі», актори театрального наслідування «моноамане» та ін.)
- «сюку» (в основному займалися сільським господарством та виробництвом саке в провінціях Кії, Ярма, Омі, Тамба, Харіма та Авадзі)
- «тясен» (тюремники)
- «саруґай», «маімаї», «оммьодзі», «кабенурі» (штукатури)
- «донабесі» (виробники глиняних горщиків)
- «імодзі» (жебраки)
- «сарубікі» (люди, які водили з собою мавп для показів на виставах)
- «цурусасі» (майстри з виробництва тятиви для луків цуру)
- «ісікірі» (різьбярі на камені)
- «докісі» (виробники керамічного посуду)
- «хокасі» (бродячі актори-фокусники)
- «касануі» (виробники парасольок — «каса»)
- «ватасіморі» (мандруючі ченці)
- «фудеюі» (Виробники пензликів)
- «сумісі» (Виробники туші для письма)
- «сукіморі» (Сторожі)
- «сісімаі» (Артисти, які танцюють танець лева — «сісімаі»)
- «міноцукурі» (Виробники солом'яних плащів — «міно»)
- «куґуцусі» (Виробники маріонеток)
- «кейсейя» (Дома куртизанок та їх мешканці)
- «хатітатакі», «канеуті» (дзвонарі).
Таким чином в середовищі японських паріїв, як і у всьому суспільстві, сталися великі зміни: визначився їх склад з якого виділилася адміністративна верхівка. Економічний стан багатьох паріїв покращав, деякі з них навіть потрапили в число заможних городян, що виходить з того, що для «ета» та «хінін» вийшли окремі закони про розкіш. Склад же груп мінявся з часом в результаті притоки разорившихся в результаті бунтів, або стихійних лих селян та городян.
Зі вступом до дії закону про звільнення буракумінів в 1871 році поняття «ета» було скасоване і замінене поняттям «буракумін» — що офіційно позначало «люди з особливих селищ» і не несло ніяких негативних значень. Проте, в свідомості населення «буракуміни» опинилися на рівні «ета», і якщо на законодавчому рівні відмінностей між громадянами країни більше не існувало, то в повсякденному житті вони збереглися в майже незайманому вигляді.
Ухвалення цього закону диктувалося необхідністю «приведення населення в стан гомогенності», оскільки тільки в цьому випадку з нього можливо було «створити націю». Проте, не зважаючи на те, що законодавчо колишні «ета» та «хінін» встали на один ступінь з рештою груп населення, утворивши соціальну групу «нових городян» — «сінхеймін» (яп. 新平民), на практиці продовжувала функціонувати та ж система соціальних стосунків, що і в період Едо. Офіційно представники колишніх «ета» та «хінін» почали іменуватися «сінхеймін» (яп. 新平民), проте, існувала і назва «кю ета»(яп. 旧穢多) — «колишні ета». З 1900 року офіційно почала вживатися назва «токусю бураку» (яп. 特殊部落) для визначення поселень колишніх «ета» — від чого і з'явилася нова назва — буракуміни.
Крім того, вони зіткнулися з протестом селян і звичайних городян, які вважали рівняння з колишнім «нижчим людом», — «семмінамі» (яп. 賎民) пониженням свого рівня в соціальній ієрархії. У період з 1871 року по 1877 рік зафіксовано 21 випадок нападу на поселення бураку, з яких 16 закінчилися смертельним результатом.
Буракуміни поспішали скористатися отриманою свободою, сподіваючись на силове забезпечення своєї свободи: вони сподівалися, що їм буде дозволено відмовитися від своїх професій, які зневажаються, або професії перестануть бути такими; що вони будуть допущені до управління общиною: що їм буде дозволено відвідини звичайних храмів, нарівні з іншими «синхеймінамі».
Проте при спробах скористатися цією свободою, буракуміни зустрічали протидію інших громадян. Так, в префектурі Айті, після отримання вістей про указ імператора, буракуміни почали відвідувати дома сільських старост, квартали публічних будинків та чайні, що викликало протест селян. Коли ж буракуміни спробували потрапити в суспільні лазні, піднялося повстання, були вбиті близько 100 буракумінів.
Поява товариств із захисту прав буракумінів
У перші десятиліття після реставрації Мейдзі в Японії у великій кількості починають створюватися товариства, багато з яких ставили собі за мету викорінювання дискримінаційного відношення до колишніх «ета» та «хінінам», вважаючи це за пережиток феодального минулого. Проте ні ухвалення закону про звільнення, ні діяльність різноманітних товариств не привели до зміни ситуації в суспільстві.
У 1919 році урядом був складений проект «Пропозицій відносно перетворень в селищах бураку» на основі матеріалів об'єднаного засідання з питань бураку та перетворень, досліджень селищ бураку, матеріалів І з'їзду Товариства співчуття та гармонізації, а також матеріалів 41 сесії парламенту. Внаслідок чого почали з'являтися товариства «гармонізації» -„юва-кай“ (яп. 融和運動), до складу яких часто входили члени обох палат парламенту, представники політичних та фінансових кіл, впливові буракуміни, як це було в товаристві взаємної любові, створеному Арімою Йоріясою (яп. 有馬頼寧) в 1921 році.
Створення товариства «Суйхейся»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDFOMWFXaGxhWE5vWVY5a1pXTnNZWEpoZEdsdmJpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVM1ZwYUdWcGMyaGhYMlJsWTJ4aGNtRjBhVzl1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Найважливішим товариством даного періоду вважається Всеяпонське товариство рівності — «Суйхейся», яке було створено в 1922 році. 3 березня 1922 року в палаці Окадзакі (яп. 岡崎公会堂) було проведено перше засідання товариства «Суйхейся», на якому було присутньо близько 2000 представників груп населення, що дискримінувалися, зі всієї країни. Були припинені всі переговори, що існували до цього, з Товариством співчуття та гармонії, а також офіційними властями, і створене незалежне Товариство звільнення.
У декларації Товариства (яп. 水平社創立宣言) і прийнятих на першому його з'їзді резолюціях особливо виділялися пошана прав людини та рівність, активно критикувалася дискримінація, товариство відвернулося від храмів хонґандзі, які розпоряджалися майбутнім життям (після смерті), заявляло ідеї незалежного звільнення та економічної свободи. Населення країни дізналося із ЗМІ про створення організації, її характер та цілі. У всій країні почали формуватися регіональні відділення товариства «Суйхейся».
Основними напрямами діяльності товариство були економічна підтримка уродженців селищ бураку та нащадків «ета» та «хінін», а також правозахисна діяльність. Багато хто з дискримінаційних інцидентів отримав досить широкий розголос, як, наприклад, дискримінаційний суд в Такамацу (яп. 高松差別裁判).
Зміни після ухвалення закону 1871 року
У перші десятиліття після ухвалення закону про звільнення відбулося включення традиційних для селищ бураку виробництв в капіталістичну економіку, розширення шкіряного виробництва у зв'язку із зростаючими потребами армії, розвиток, у зв'язку з відміною закону про заборону м'яса, харчової промисловості та збільшення кількості боєнь. До того ж, збільшилася зайнятість буракумінів в таких сферах, як будівництво, робота в портах, перевезення, виробництво сірників та гуми, торгівля, робота на вугільних шахтах, поденна робота. Проте, всі ці види праці залишалися низькооплачуваними. У важливих же областях виробництва буракуміни піддавалися жорсткій дискримінації — навіть якщо буракуміну вдавалося, приховавши своє походження, найнятись на роботу, керівництво підприємств періодично проводило кадрові «чистки».
Крім того, поселення бураку не були ліквідовані, зберігалися і розширювалися ті райони мешкання буракумінів, що і в період Токуґава. Відомості ж про їх місце розташування були зафіксовані в безлічі документів, доступ до яких не був обмежений законодавчо. На додаток до цього збільшувалося і населення селищ: до них приходили люди з низьким достатком, готові працювати на нестабільній та низькооплачуваній роботі.
Після вступу Японії в Першу Світову Війну на стороні Антанти, в Японії різко підскочили ціни на продовольчі товари, що викликало хвилю громадянського невдоволення, яка отримали назву «Рисові бунти». У цих рухах активну участь брали буракуміни. Представники цієї групи населення брали участь в подібних рухах в 22 префектурах, внаслідок чого склали 10% засуджених за участь в бунтах (887 з 8000 чоловік). Проте, цей рух масового протесту не мав керівництва, плану дій або політичної програми, чим був подібний на рухи «ікко-іккі» періоду сьоґунату.
Буракуміни в умовах економічної кризи 30-х р.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d01DOUNkWEpoYTNWZllYSmxZUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UW5WeVlXdDFYMkZ5WldFdWFuQm4uanBn.jpg)
У 30-ті роки в традиційних для буракумінів виробництвах сталися зміни: насамперед різко скоротилося шкіряне виробництво. Так, в період з 1928 року по 1931 рік загальний обсяг шкіряного виробництва впав з 53,6 млн ¥ до 18,4 млн ¥, причому це скорочення сталося в основному за рахунок зникнення дрібних і середніх підприємств, де в основному і працювали буракуміни. Крім того, при зростаючому безробітті, під скорочення потрапляли насамперед саме робітники-буракуміни. Криза торкнулася також і буракумінів-селян, в 30-ті роки тільки 11% буракумінів володіли власними наділами землі (для «звичайних» японців цей відсоток склав 31%), напіворендарями були 37% буракумінів (43% «звичайних» японців), а повністю безземельними — 52% (26% «звичайних» японців). У таких умовах підтримка буракумінів товариством «Суйхейся» була особливо важлива, і, ймовірно, була пріоритетним напрямом їх діяльності.
Подібна ситуація залишалася в селищах бураку і після кризи. Так, безробіття в передвоєнні роки залишалося на рівні 36%, а зайняті буракуміни працювали здебільше в дрібних та середніх підприємствах кустарних виробництв.
Післявоєнний період
Після поразки в Другій Світовій Війні, Японія опинилася окупованою Союзними силами. Штаб об'єднаних військ брав участь у вирішенні проблем поселень бураку, про що свідчить включення в первинний проект нової Конституції Японії статті про заборону дискримінації, яка породжується тим, що Японія є «країною — спадкоємицею держави з кастовою системою». Японський же уряд перешкоджав включенню цієї статті в конституцію.
19 лютого 1946 року в Кіото був утворений національний комітет із звільнення буракумінів — «Бураку кайхо дзенкоку іінкай» (яп. 部落解放全国委員会). На першому з'їзді цієї організації була прийнята декларація та програма дій, яка включає «негайну ліквідацію системи аристократичного правління, палати лордів та таємного кабінету, а також інших феодальних систем особливих прав». Ця організація була створена при активній участі членів товариства «Суйхейся» (Мацумото Дзіітіро та Кітахара Тайсаку) та членів довоєнного руху за встановлення гармонії. Створення товариства було підтримане Соціалістичною партією, КПЯ та партією Дзіюто.
Після ухвалення нової конституції та формування нового уряду в селищах бураку і в становищі буракумінів не сталося якихось значних змін. Випадки дискримінації продовжували траплятися, умови життя та умови праці залишалися такими ж, як і до війни.
Сучасний стан проблеми
В теперішній час в Японії здійснюється дискримінація буракумінів в освіті, при працевлаштуванні та в шлюбних відносинах. Багато японців прикладають масу зусиль та засобів, порушуючи закони, щоб з'ясувати чи є якась конкретна людина буракуміном чи ні.
Списки поселень бураку
У листопаді 1975 року вперше стало відомо про використання декількома крупними компаніями списків поселень бураку («тімей сокан» яп. 部落地名総鑑). До теперішнього моменту відомо про існування дев'яти подібних списків (13 листопада 1980 р. міністерство Юстиції Японії опублікувало звіт, в якому говорилося про існування списків поселень бураку під такими назвами: «Secret Personnel Data», «General List of Buraku Districts», «Present Situation of Dowa Districts in Japan», и «Report of Special Investigation», «Research of Talented Men for Companies, Defense of Companies», «Research Institute of Labor and Political Problems».
Передбачається, що основна частина цих списків була складена між 1970 та 1975 роками, відразу після ухвалення закону про особливі заходи і, як вважають деякі дослідники, за підставу при створенні цих списків використовувався урядовий документ 1935 року аналогічного змісту.
Списки поселень бураку неоднорідні, проте в цілому вони існують у вигляді книг, в яких на 200 сторінках представлені дані про назву поселення, кількість сімей та їх основне заняття. Ці дані розбиті за районами та префектурами.
Головними покупцями цих списків були найбільші компанії Японії, за даними Інституту вивчення звільнення бураку, серед цих компаній були такі як Тойота, Нісан, Кубота та банк Ясуда траст.
Породинні списки «косекі»
Окрім списків поселень бураку описаних вище, для дослідження особистих даних працівників використовуються дані породинних переписів «косекі»(яп. 戸籍). Породинні записи, це «офіційні документи, в яких нотаріально реєструються стосунки соціального ділення японського суспільства. У цих документах фіксуються дані про членів, що складають якусь певну сімейну групу, і в хронологічному порядку приводяться події, важливі з точки зору системи соціального ділення, — від народження, до смерті». Ці породинні записи сприяють зміцненню дискримінації селищ бураку, і є одним з найважливіших перешкод на шляху вирішення цієї проблеми. Наприклад, в породинному записі «Дзінсін косекі» (яп. 壬申戸籍), яку почали створювати в 1872 році (5 рік Мейдзі), була введена графа «прізвище», а також були внесені пункти «спадковий ета», або «новий хеймін».
Внаслідок того, що ці дані були відкриті, їх використовували при дослідженні особистих даних при прийомі на роботу. Міністерство Юстиції ввело заборону на використання, копіювання та зберігання текстів «Дзінсін косекі» тільки в 1968 році після довгої боротьби Ліги зі звільненню бураку. Проте, той факт, що в 1976 році були введені жорсткіші обмеження з використання книг породинних записів, говорить про те, що закон часто порушувався. Поправки до закону вводилися неодноразово, проте досі адвокати, слідчі, працівники служб соціального захисту та представники деяких інших відомств мають доступ до цих матеріалів, у зв'язку з чим періодично розкриваються випадки незаконного дослідження та передачі даних «Дзінсін косекі».
Храмові записи
Окрім вище перелічених джерел, для досліджень особистих даних можуть бути використані храмові записи, в яких, також як в книгах породинного запису «косекі» фіксувалися всі важливі події в житті окремого члена общини. Оскільки жителям поселень бураку було наказано ходити в окремі храми, їх ідентифікація є досить простою. Законодавчо використання даних храмових документів не обмежено, проте Ліга звільнення бураку має домовленості з відділами всіх подібних храмів про нерозповсюдження цих даних.
Спеціальні бланки
Іншим важливим засобом, який використовується підприємством, щоб уникнути найму уродженців селищ бураку, є використання при подачі заяви про прийом на роботу особливих форм, в яких присутні питання про сім'ю претендента, роботу та посади членів сім'ї, здобуту освіту, дохід, стан здоров'я, окрім цього потрібно детально вказати дохід сім'ї, віросповідання, назви найближчих до місця мешкання районів. Багато японців підтримують таку практику, вважаючи, що «В нашій країні для компаній, що практикують так звану систему довічного найму, необхідно проводити дослідження схильностей і ідеології робітників свого підприємства».
Проте, в результаті низки законів (У 1973 році введені уніфіковані форми необхідні для заповнення при прийомі на роботу для випускників шкіл, в 1974 році введені єдині форми резюме, в 1975 році обмежений доступ до книг породинного запису та особистих карток), практика використання подібних заяв, що включають питання особистого характеру, була припинена. Не зважаючи на прийняті заходи з уніфікації документів, потрібних при наймі на роботу, в наш час[] дізнатися потрібну інформацію про претендента можна під час співбесіди (спеціальні державні адміністратори контролюють проведення співбесід, щоб наймачі не ставили питання, що стосуються особистої інформації, проте сам факт введення такої посади на всіх підприємствах з штатом понад 100 чоловік і численних свідчень про стягнення, що накладаються цими адміністраторами, говорять про часте порушення цих правил), або при незаконному з'ясуванні особистих даних працівників або претендентів.
Дискримінація при працевлаштуванні
Свобода вибору професії гарантується 22 пунктом Конституції Японії, а 3 пунктом Основного закону про працю гарантується відсутність дискримінації за статевими, національними ознакам або за соціальним статусом. Проте, в сучасній Японії досить часто трапляються інциденти, пов'язані з дискримінацією як при прийомі на роботу, так і на виробництві. Більш того, у випадку, коли людина, яка є уродженцем селища бураку, все ж була прийнята на роботу, вона може піддаватися знущанням (або ж бойкоту) з боку товаришів по службі, а також може бути звільнена.
В результаті дискримінації в працевлаштуванні та освіті, система праці в поселеннях бураку досить традиційна: невелика кількість людей, зайнятих в офісній службі або в інших видах стабільної добре оплачуваної праці; велика кількість людей, зайнятих в підприємствах ручної праці, в дрібному приватному бізнесі. Дискримінація ж консервує цю систему, роблячи неможливим для багатьох людей відхід від традиційних занять сім'ї або свого поселення. Дискримінація в освіті робить неможливим для багатьох буракумінів отримання бажаної професії, або навіть потрібної освіти для вступу до університету.
Дискримінація в освіті
Дискримінація в освіті тісно пов'язана з дискримінацією при працевлаштуванні, оскільки найчастіше зустрічається дискримінація за вже здобутою освітою. Основна ж проблема буракумінів полягає в тому, що більшість з них не мають шансу отримати вищу, а інколи і середню, освіту.
Система дискримінації буракумінів склалася історично з початку періоду Мейдзі, коли з'явилися перші школи: у школах для буракумінів класи складалися з більшої кількості учнів, а в звичайні школи їх не пускали. Діти з селищ бураку відвідували свої окремі школи аж до кінця другої світової війни, крім того, працювати в них доводилося здебільше буракумінам, тому що люди із звичайних поселень відмовлялися в них викладати.
Проте, з введенням програми «зрівняної» освіти «дова» (яп. 同和教育) у 1965 році ситуація змінилася корінним чином. Освіта виявилася тією сферою, в якій найкраще спрацювала програма інтеграції буракумінів в японське суспільство.
Проте, не зважаючи на всі успіхи, яких уряд зміг досягти в результаті «зрівняльних» заходів, випадки дискримінації (у тому числі анонімної) продовжують зустрічатися на всіх етапах здобування освіти. Дітям-буракумінам так само скрутно отримати вищу освіту, хоча це і стало можливим.
Дискримінація в шлюбних стосунках
Випадки виявлення дискримінації, які проявляються в шлюбних стосунках (зазвичай при намірі одружитися), досить рідкі. Досить важко дізнатися дійсне число фактів дискримінації, і в порівнянні з проблемами умов життя, умов праці, стабільності життя та умов навчання, вирішення цієї проблеми є максимально складним.
За чинним японським законодавством шлюб може бути укладений за обопільного бажання сторін. Проте, навіть за наявними відомостями, можна з упевненістю сказати, що якщо шлюб (мається на увазі шлюб буракуміна та людини зі звичайного району) відбудеться, не зважаючи на протест батьків, родичів та знайомих, навіть після його укладення сторони відчуватимуть тиск оточуючих. За даними досліджень, проведених в Осаці в 2000 році, близько 20% змішаних пар (буракумін та уродженець звичайного району) піддавалися дискримінації під час укладення шлюбу. За даними того ж дослідження близько половини шлюбів так і не виникають, будучи розірваними під час заручин у результаті дискримінації.
Інші види дискримінації
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TlM4MVlTOUNkWEpoYTNWZlpHVnRiMjV6ZEhKaGRHbHZibDh4T1Rrd0xYZ3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVUoxY21GcmRWOWtaVzF2Ym5OMGNtRjBhVzl1WHpFNU9UQXRlQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Інші види дискримінаційних дій відносно буракумінів найчастіше носять анонімний характер. До них варто віднести повідомлення дискримінаційного характеру що поміщаються в Інтернеті, листи та листівки, написи в публічних місцях, поряд з місцями мешкання бураку, телефонні дзвінки. Непристойні написи часто роблять в таких місцях, як туалетні кімнати, але останнім часом зросла кількість написів, які попадаються на очі на стінах суспільних установ, мостів, телеграфних стовпах, рекламних щитах. Пишуть різні речі: після стандартних простих образ на адресу буракумінів вказують імена конкретних людей та їх номери телефонів, приводять конкретні назви міст, закликають до нападів та масових вбивств.
За даними Інституту прав людини в Осаці за 2002 році 75,8% всіх повідомлень та матеріалів дискримінаційного змісту, опублікованих в мережі Інтернет, можна віднести до дискримінації буракумінів.
Для подібних дій найчастіше використовуються вебсайти зареєстровані в іншій країні, або просто анонімні сайти для розміщення подібної інформації. Найчастіше розміщуються образливі вислови, вказівки на місця мешкання бураку, частини списків поселень, про які мовилося вище, імена та прізвища буракумінів; на загальнодоступних сайтах можна побачити повідомлення наступного вмісту: «Обнародуйте зведення про місця мешкання бураку та корейців!», «Де працюють бураку?», «Що я дізнався про Б.». Наводяться приклади назв місць мешкання бураку, даються реальні імена артистів та спортсменів, які, можливо, є уродженцем бураку. Коли відбувається який-небудь інцидент, що розбурхує суспільство, ці зловмисники говорять, що він пов'язаний з бураку.
Відомим прикладом таких дискримінаційних висловів було обговорення на форумі сайту «2 канал» подій літа 2001 року, коли людина увірвалася в школу та убила 8 дітей; на форумі почали писати, що жертви ці були буракумінами.
Об'єктом таких дискримінаційних дій може стати як окрема людина, так і ціла організація. За даними міністерства Юстиції, кількість таких дій збільшилася з 17 зареєстрованих випадків в 1999 році до 354 розкритих випадків в 2004 році (у 2003 році зареєстровано приблизно стільки ж).
Останнім часом великого поширення набувають сайти, доступні тільки за допомогою мобільного телефону. На форумах таких сайтів постійно з'являються повідомлення дискримінаційного вмісту. Найімовірніше такими сайтами найчастіше користуються школярі та студенти.
Традиційніший засіб дискримінаційних принижень буракумінів полягає в розсилці анонімних листів або листівок дискримінаційного вмісту.
З лютого по травень 2001 року у відділення Ліги звільнення бураку в містах , Ніїґата та були відправлені листи дискримінаційного вмісту, в результаті розслідування стало відомо, що адресою відправника вказувалося адреси та імена людей, які також піддавалися дискримінації. Подібний випадок стався так само в Окаямі в листопаді 2001 року.
У січні 2001 р. в результаті судового рішення, був покараний студент університету в Токіо за посилання листів дискримінаційного вмісту студентці того ж університету.
З травня 2003 року по листопад 2004 року в Токіо мав місце інцидент з анонімною розсилкою листівок. Всього було відправлено близько 400 повідомлень на 10 адрес. Було проведено розслідування та судовий розгляд, в результаті якого винні понесли покарання.
Ще одним засобом вираження презирства населення до буракумінів є написи на стінах, стовпах і в публічних місцях. Найчастіше вони наносяться в місцях мешкання буракумінів (якщо вони не живуть в селищі бураку), на місці навчання або роботи.
У школі непристойні написи можуть розташовуватися на стільцях, партах, в роздягальнях.
Також відомі випадки розклеювання листівок дискримінаційного вмісту біля будинків, де живуть уродженці поселень бураку. Так в 1986 році у Токіо протягом місяця щодня довкола будинку, де проживали буракуміни розклеювалися написи дискримінаційного вмісту. З 1993 року продовжує наносити графіті дискримінаційного вмісту проти буракумінів довкола свого будинку житель Кісівада в Осаці, не припиняючи свої дії не зважаючи на рекомендації від місцевих властей.
Державні заходи направлені на вирішення проблем дискримінації буракумінів
У серпні 1965 року була зроблена парламентська доповідь про основні заходи в цілях вирішення соціальних та економічних проблем селищ бураку. Вперше в Японії офіційно було визнано існування дискримінації відносно буракумінів. Дискримінація була визнана основною причиною економічного відставання регіонів розселення буракумінів та незадовільних життєвих умов в них. В результаті появи цієї доповіді, на основі матеріалів урядових комісій та Ліги Звільнення бураку був ухвалений закон про особливі заходи щодо «рівняння». Цей закон набув чинності в дію в 1969 році та був направлений на «ліквідацію, за допомогою поліпшення умов життя у вказаних районах, розвитку соціального забезпечення, відновлення виробництва, стабілізації працевлаштування, розвитку освіти, зміцнення рухів за права людини, всіх причин, що перешкоджають підвищенню соціально-економічного стану вказаних районів». Насамперед закони були направлені на поліпшення умов життя в селищах бураку, перетворення в сільському господарстві та боротьбу з безробіттям.
Закони про «рівняння»
В результаті діяльності Ліги Звільнення Бураку, на основі матеріалів урядових комітетів з вивчення проблем селищ бураку, в 1969 році був ухвалений закон про особливі заходи щодо «рівняння» — «дова тайсаку дзіґьо токубецу соті хо» (яп. 同和対策事業特別措置法). Спочатку термін втілення його положень в життя розраховувався на 10 років, після закінчення ж цього терміну був продовжений ще на 3 роки. Після цього, в 1982 році був ухвалений закон про особливі заходи щодо перетворень в регіонах — «тіікі кайо тайсаку токубецу соті хо» (яп. 地域改善対策特別措置法). У 1987 році був ухвалений закон про особливі державні фінансові заходи для проведення перетворень в регіонах — «тіїкі кайґо тайсаку токутей дзіґьо ні какавару куні-но дзайсейдзьо-но токубецу соті ні кан суру хоріцу» (яп. 地域改善対策特定事業に係る国の財政上の特別措置に関する法律). У 2002 році було закінчено проведення заходів щодо «рівняння» — «дова». З того часу повноваження з проведення подібних заходів були передані місцевій владі.
Введення законів про «зрівняні» райони — «дова тіку»
Райони де традиційно живуть буракуміни, які підлягають «вирівнянню» за рівнем життя — «дова тіку» (яп. 同和地区).
Місця мешкання буракумінів в період Токуґава, були здебільшого ізольовані від поселень представників інших прошарок суспільства. Часто вони знаходилися в місцях, погано придатних для мешкання: територіях уздовж річок, болотистих місцевостях, гористих районах та біля обривів.
З виданням закону про звільнення, багато буракумінів покинули місця свого мешкання, переїхавши в міста, проте, в селища бураку перемістилися люди з украй низьким достатком, у пошуках гарантованої роботи, і влилися в традиційні для селищ види виробництва. В результаті притоку населення в поселення бураку, на додаток до поганих територіальних умов, відбулося погіршення санітарних умов через надмірну щільність населення, почастішали випадки пожеж, інфекцій, почала розвиватися убогість та супутні їй соціальні явища.
Поселеннями бураку представляли собою райони тісної забудови, слабо розвиненої інфраструктури, такої як водопостачання, каналізація, дороги. За даними державних досліджень, проведених адміністрацією прем'єр-міністра в 1970-х рр., незадовільними були умови мешкання 3% населення країни, в поселеннях же бураку цей показник склав 31,8%.
Після ухвалення перших законів 1969 року зміни в положенні буракумінів не сталося, у зв'язку з тим, що в законі були перераховані необхідні дії, проте конкретні кроки, і, що важливіше, проект про фінансове забезпечення заходів, так і не був прийнятий. Більшість же проведених заходів були здійснені завдяки діям місцевих адміністрацій, які діяли в рамках цих законів.
В рамках закону про особливі заходи щодо «рівняння» — «дова» проводилися такі заходи: будівництво будинків з вторсировини на підставі закону про поліпшення житла в регіонах (1960 рік), особливо просунулася споруда муніципального житла в «зрівняних» районах регіону Кансай. Також просувалася робота з поліпшення в дрібних населених пунктах (1970 рік), споруда муніципального житла в «зрівняних» районах для бідних та неповних сімей (1971 рік), ремонт житлових будинків (1966 рік), реконструкція будинків (1974 рік), грошова допомога для придбання ділянок під забудову (1973 рік).
Також покращали дороги, система водопостачання та каналізації, були влаштовані суспільні парки, було проведено оновлення будинків приватних осіб, здійснена споруда муніципального житла.
Проте, не зважаючи на певні поліпшення життєвих умов в поселеннях бураку в результаті цих реформ, після певного часу почався занепад житлових будинків та комунікацій. У зв'язку з чим уряд почав здійснювати одиничні заході в цілях вирішення цих проблем. Велика частина муніципальних будинків була побудована в період Сьова, в період же Хейсей було побудовано менше 3% наявного муніципального житла. А це означає, що 45% житлових будинків побудовані 30-40 років тому, а близько 35% — 20-30 років тому. При тому, що в умовах клімату та природи Японії житловий будинок розрахований на термін експлуатації не більше 50 років.
В даний час ініціатива в проведенні подібних заходів повністю перейшла до місцевих властей та створених при їх підтримці органів місцевого самоврядування. Після 2002 року значно скоротилося фінансування соціальних програм для буракумінів та селищ бураку, що і примушує їх шукати інші шляхи вирішення проблем.
Введення «зрівняної» освіти
«Зрівняна» освіта, або «дова кьоіку» (яп. 同和教育) — система заходів направлена на підняття рівня освіти буракумінів до середнього по країні. Починаючи з 1969 року Урядом Японії проводилися реформи освіти, засновані на даних досліджень комітету із зрівняної освіти «Дова кьоіку» від 1965 р. В результаті вже до середини 70-х понад 64% буракумінів мали повну середню освіту (В середньому по країні цей відсоток склав 95%). Згідно з інформацією Ліги за звільнення бураку на 1997 рік тільки 11% буракумінів не вміли писати та читати (у середньому по країні цей відсоток склав 2%).
В результаті проведення реформ в області шкільної та університетської освіти, введення освіти «дова», діяльності Ліги звільнення бураку сталися помітні зміни: діти-буракуміни дістали можливість здобути не лише шкільну освіту, але і продовжити своє навчання у вищих навчальних закладах, що допомагає отримувати їм стабільну, високооплачувану роботу; в результаті проведення освітніх заходів силами Ліги та введення в шкільну програму курсу з прав людини, як школярі, так і дорослі буракуміни підвищили рівень своїх знань з даної проблеми. Більш того, в результаті введення освіти «дова», багато японців отримують знання про права людини та про проблему буракумінів.
Правозахисні організації
Після закінчення Другої Світової Війни і ухвалення нової конституції в Японії у великій кількості почали з'являтися різні суспільні організації, у тому числі і правозахисні. В наш час[] японські правозахисні організації працюють в тісній співпраці із зарубіжними колегами. Ще до війни товариство «Суйхейся» здійснювала співпрацю з організацією «Хьонбьонса», яка захищала дискримінаційні групи населення в Кореї. Спільно вони брали участь в боротьбі проти переслідування нацистами євреїв. Вже після війни, глава «Суйхейся», Мацумото Сейітіро брав участь в міжнародних рухах за припинення дискримінації в Індії та аборигенів Австралії.
Ліга Звільнення бураку
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00TDFSb1pWOUlaV0ZrY1hWaGNuUmxjbk5mYjJaZlFuVnlZV3QxWDB4cFltVnlZWFJwYjI1ZlRHVmhaM1ZsTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxVWFHVmZTR1ZoWkhGMVlYSjBaWEp6WDI5bVgwSjFjbUZyZFY5TWFXSmxjbUYwYVc5dVgweGxZV2QxWlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У 1950 році комітет із звільнення буракумінів — «бураку кайхо дзенкоку іінкай» був перейменований в . Організація продовжувала діяльність, почату до війни товариством «Суйхейся». За найважливіше ж досягнення цієї нової організації можна вважати вироблення урядом, на основі матеріалів Ліги, особливого законодавства з «вирівняння» селищ бураку — «Дова тайсаку», яке було прийнято в 1969 році.
Важливим органом Ліги є Інститут вивчення звільнення бураку, створений в Осаці в 1968 році. У 1998 році Інститут змінив назву на Інститут вивчення звільнення бураку та прав людини (яп. 部落解放・人権研究所) та почав займатися проблемами прав людини в країні в цілому. Лігою та Інститутом публікуються роботи, проводяться освітні заходи в цілях підвищення рівня знань населення в області прав людини та їх захисту. Саме у місцеві відділення Ліги звертаються люди в разі утиску їх прав.
Починаючи з 1970-х років Ліга звільнення бураку активно брала участь в діяльності міжнародних організація, і особливо, ООН. Японцями був організований міжнародний симпозіум з прав людини (у грудні 1980 року). Крім того, японська делегація на 2 світовій конференції з боротьби з дискримінацією за національною ознакою в 1983 році і на засіданні малого комітету ООН з припинення дискримінації і захисту меншин в 1984 році звернула увагу до проблеми поселень бураку, після чого співпраця з організаціями ООН була посилена.
У січні 1988 року за ініціативою Ліги звільнення бураку була створена IMADR (International Movement Against All Forms of Discrimination and Racism) — міжнародна організація, метою якої є викорінювання дискримінації у всьому світі. У березні 1993 року вона була визнана як неурядова організація з прав людини, яка мала досвід роботи у виконавчому комітеті ООН з соціально-економічних проблем. Ця організація поставила собі за мету посилення роботи при співпраці з діяльністю ООН з захисту прав людини.
«Дзенкайрен»
у 1975 році за підтримки Комуністичної партії була створена група звільнення бураку в усій країні — «дзенкоку бураку кайхо ундо ренґокай» (яп. 全国部落解放運動連合会), або «дзенкайрен». Нова організація відмовилася від боротьби на користь отримання максимальної користі в рамках закону про спеціальні заходи з вирівняння — «дова», в цілях швидкої та повної інтеграції буракумінів в японське суспільство . Для цього передбачалося організувати бідні верстви населення і направити їх на боротьбу з урядом.
У 2004 році за сприяння організації «Дзенкайрен» була створена нова правозахисна організація — Національна конфедерація правозахисних організацій «Дзезнкоку тіікі дзінкен ундо соренґокай» (яп. 全国地域人権運動総連合), основним напрямом діяльності якої є захист конституційних прав громадян.
Організація із захисту прав буракумінів на базі ЛДПЯ
Найбільша партія Японії ЛДП також створила правозахисну організацію для буракумінів, яка називається Всеяпонський комітет із свободи та інтеграції — «дзенкоку дзію дова кай» (яп. 全国自由同和会). Членами цієї організації є заможні буракуміни, які і спонсорують її діяльність. Найпопулярніша ця організація в префектурі Сідзуока.
Національна Асоціація Викладачів «Дзендокьо»
У травні 1953 року в Осаці була заснована Національна Асоціація Викладачів «дова» — «дзенкоку дова кьоіку кайкю кьоґікай» (яп. 全国同和教育研究協議会), або «дзендокьо» (яп. 全同教). Асоціація була заснована насамперед у відповідь на «убогість та дискримінацію, з якими стикаються діти з селищ бураку, щоб забезпечити їм освіту.».
Спочатку вчителі просто відвідували дітей, що припинили відвідини школи через знущання або брак коштів, а після проведення досліджень щодо положення буракумінів, були відкриті школи для дорослих буракумінів, які не вміли читати та писати, згодом стали також проводити заняття з прав людини.
Цілями утворення «дова» є підвищення прагнення до освіти у школярів, допомога в самостійному навчанні та залучення сім'ї в освітній процес. Асоціація поставляє кадри в школи для проведення занять з прав людини як серед буракумінів так і серед дітей із звичайних сімей, публікує спеціальні матеріали та підручники, проводить виставки та фестивалі, виділяє стипендії для буракумінів для здобуття вищої освіти. Крім того, в 1960-х рр. Асоціація добилася того, що діти — буракуміни отримують навчальні посібники безкоштовно (оскільки багато не можуть дозволити собі купувати підручники для школи).
В даний час основними напрямами роботи асоціації є: розвиток досліджень проблем освіти та дискримінації в освіті направленою проти дітей-буракумінів, відкриття лекторіїв в регіонах, де слабо розвинене утворення «дова»,створення освітніх матеріалів.
Також за допомогою програм Ліги звільнення бураку буракуміни можуть здобувати вищу освіту на кошти від грантів на навчання.
Примітки
- Комісія з прав людини ООН. Расизм, расова дискримінація, ксенофобія та всі форми дискримінації. Доповідь Спеціального доповідача з питань про сучасні форми расизму, расову дискримінацію, ксенофобію та пов'язану з ними нетерпимість пана Дуду Д'ена[недоступне посилання з лютого 2019] E/CN.4/2006/16/Add.2 (до проблеми дискримінації буракумінів відносяться параграфи 15—21, 36—42, 77, 82, 84)(рос.)(англ.)
- . П'ятдесят восьма сесія. Завершальні зауваження Комітету з ліквідації расової дискримінації. Японія[недоступне посилання з лютого 2019] CERD/C/304/Add.114(рос.)
- . Архів оригіналу за 10 серпня 2017. Процитовано 23 жовтня 2008.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 22 листопада 2008. Процитовано 21 грудня 2008.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Японською: бураку мондай (яп. 部落問題) . У останні десятиліття також використовується назва дова мондай (яп. 同和問題, проблема асиміляції)
- Emily A. Su-lan Reber. Buraku mondai in Japan. Historical and Modern Perspectives and Directions for the Future [ 23 грудня 2008 у Wayback Machine.], Harvard Human Rights Journal № 12, 1999 г.
- Результати дослідження Морохасі Тецудзі. Цитовано за Ханин З. Я. Социальные группы японских париев: (Очерк истории до XVII в.). — М., 1973.
- Результати дослідження Хаясії Тецусабуро. Цитовано за Ханин З. Я. Социальные группы японских париев: (Очерк истории до XVII в.). — М., 1973.
- Теракі Н., Ноґуті М., «Бураку мондай е но сьо:тай», Осака, «Кайхо: сюппанся», 2006 р.
- Ханін Е. Я., «Парії в японськім суспільстві», М., 1980 р.
- 網野善彦著.中世都市論(網野善彦著作集 第13巻) 東京: 岩波書店, 2007
- Sansom, George. 'A History of Japan 1334—1615.' Stanford, California: Stanford University Press. 1961.
- Так звана концепція «сі-но-ко-сьо» (士農工商).
- За матеріалами Словника проблеми бураку Інституту Вивчення бураку та прав людини http://wiki.blhrri.org/jiten/ [ 9 жовтня 2008 у Wayback Machine.]
- Мещеряков А. Н., «Імператор Мейдзі і його Японія», М. 2006 г.
- Ханін З.Я, «Буракуміни — меншість Японії, що дискримінується: Іст. нарис (1900—1937)», М. Наука, 1989 г.
- Хірада Т., «Long-Suffering Brothers and Sisters, Unite!», 1981 р.
- Кендзо Т., текст виступу у відповідь на доповідь уряду Японії № 9 «Partial Solution to Radical Solution of the Buraku Issue: A Critique Based on the Reality of Discrimination Against Buraku People, in Human Rights in Japan from the Perspective of the International», 1993 р.
- Хірада Т., «Long-Suffering Brothers and Sisters, Unite!», видавництво Інститут вивчення проблем бураку та прав людини, 1981 р.
- Кендзо Т., За матеріалами Інституту дослідження звільнення бураку та прав людини в Осака, 1997 р.
- Маклохлен А., «The current circumstances of Japan's Burakumin: are Japan's economic woes about to reverse 25 years of progress?», «NZ Journal of East Asian Studies», № 2, 2000 р.
- Доповідь «Сучасний стан поселень бураку та основні елементи дискримінації в Японії» представлений на 59 національній конвенції Ліги звільнення бураку, травень 2002 р., пункт 11.
- Ренке До., «Боротьба з дискримінацією в мережі Інтернет в Японії», інтернет-журнал «Права людини в Осаці», 2003 р.
- Маклохлен А., «The current circumstances of Japan's Burakumin: are Japan's economic woes about to reverse 25 years of progress?», «NZ Journal of East Asian Studies», № 2, 2000 р.
- Кіенорі До., "50 років утворення «дова», Дзендокьо, 2005 р.
- Кацумі Ф., «Дзендокьо: Японські вчителі ведуть боротьбу проти дискримінації», 2005 р.
- Ітіро А., "Дзендокьо та інші групи: погляди вчителів на освіту «дова», 2007 р.
Посилання
- Офіційний сайт Ліги звільнення бураку [ 4 травня 2015 у Wayback Machine.] (англ.) (яп.)
- Офіційний сайт інституту Вивчення прав людини і проблем звільнення буракумінів [ 9 жовтня 2008 у Wayback Machine.] (яп.)
- Офіційний сайт Національної конфедерації правозахисних організацій «Дзезнкоку тіікі дзінкен ундо: со:ренґокай» [ 6 грудня 2008 у Wayback Machine.] (яп.)
- Офіційний сайт організації IMADR [ 9 жовтня 2008 у Wayback Machine.] (англ.) (яп.)
- Повний текст Конституції Японії [Архівовано 21 жовтня 2021 у Wayback Machine.]
- (яп.)
- (англ.) (яп.)
- Доповідь присвячена проблемі «зрівняної» освіти «дова» Кацумі Фудзісакі [ 28 січня 2012 у Wayback Machine.] (англ.)
- Доповідь присвячена проблемі «зрівняної» освіти «дова» Ітіро Акасі [ 9 жовтня 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
- (яп.)
- Стаття Ітіро А., «Дзендокьо та інші групи: погляди вчителів на освіту «дова», 2007 р. [ 9 жовтня 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Burakumi ni yap 部落民 被差別部落民 ぶらくもんだい predstavniki socialnih niziv Yaponiyi sho zaznayut diskriminaciyi pochinayuchi z XVII stolittya Termin burakumin vinik u XIX stolitti vid nazvi osoblivih serednovichnih poselen buraku meshkanci yakih specializuvalisya na robotah yaki bilshist yaponciv vvazhali nechistimi utilizaciyi vidhodiv policejskih funkciyah kozhum yactvi riznictvi tosho Burakumini tradicijno stanovili menshist v yaponskomu suspilstvi 20 travnya 2007 roku Demonstraciya v pam yat pro zatrimannya i uv yaznennya nevinnogo burakumina Isikavi Kadzuo yakogo zvinuvachuvali v vikradenni ta vbivstvi shkolyarki tak zvanij U XIX XX stolittyah v umovah deklarovanogo zakonami rivnoprav ya burakuminiv prodovzhuvali diskriminuvati yim vazhko bulo potrapiti v dobru shkolu chi universitet znajti stabilnu robotu chi odruzhitisya z predstavnikom inshoyi socialnoyi grupi U suchasnij Yaponiyi diye dekilka gromadskih organizacij z zahistu prav burakuminiv ta vikonannya derzhavnih socialnih program nacilenih na nih Diskriminaciya burakuminiv takozh ye predmetom uvagi OON Za oficijnoyu statistikoyu v Yaponiyi prozhivayut 1 2 miljoniv burakuminiv v 4400 poselennyah buraku Institut vivchennya zvilnennya buraku i prav lyudini navodit dani v 3 miljoni osib i 6000 poselen V istoriografiyi problema diskriminaciyi burakuminiv otrimala nazvu problema buraku IstoriyaIstoriografiya Pohodzhennya burakuminiv ye nevirishenoyu problemoyu suchasnoyi istoriografiyi Vislovlyuvalis rizni pripushennya shodo periodu poyavi pershih diskriminovanih grup yihnoyi rasovoyi etnichnoyi i teritorialnoyi prinalezhnosti Oskilki termin burakumin ye neologizmom 19 stolittya osnovni superechki vinikayut dovkola pitannya yaki grupi naselennya domodernoyi Yaponiyi mozhna vvazhati burakuminami abo yihnimi poperednikami Bilshist yaponskih i zahidnih doslidnikiv shodyatsya na tomu sho prototip burakuminiv z yavivsya u 16 stolitti naprikinci periodu voyuyuchih krayin V ti chasi buntivnikiv viselyali v osoblivi poselennya buraku meshkanci yakih dali pochatok narodu poselen burakuminam Vidomo sho vzhe todi isnuvav kompleks stereotipiv pov yazanij z cimi lyudmi IV VI stolittya Pershi vidomosti pro socialni nizi Yaponiyi buli znajdeni v kitajskij hronici Istoriya dinastiyi Piznya Han V nij zgaduyutsya rabi ta grupa lyudej sho nosyat nazvu sejko zhivi roti Dokladnogo opisu polozhennya ta funkcij ostannoyi grupi nemaye prote z tekstu hroniki mozhna zrozumiti sho yiyi predstavniki buli zhivim tovarom yih mogli daruvati razom z yihnim majnom ta remisnichimi virobami Isnuye takozh dumka sho sejko ce zalisheni v zhivih poloneni abo hudoba Vazhlivim elementom v kompleksi uyavlen pro burakuminiv ye koncepciya ritualnogo zabrudnennya yap 穢れ Ritualne zabrudnennya moglo nakopichuvatisya v yakomus misci a skorishe na konkretnij lyudini yaka chastishe za inshih stikalasya z ritualno brudnimi predmetami Ce buli predstavniki profesij pov yazanih z brudnimi diyami i podiyami i ci lyudi pochali stijko asociyuvatisya z ritualnoyu nechistotoyu vid yakoyi voni vzhe ne mogli pozbavitisya ni za dopomogoyu strimanosti ni za dopomogoyu specialnih ochisnih ritualiv Kegare bulo spadkovim V seredni viki cih lyudej chasto nazivali slovom eta yap 穢多 sho skladayetsya z iyeroglifiv bagato ta kegare i pokazuye yih sut v ochah reshti naselennya krayini ta vlastej Z poyavoyu i rozpovsyudzhennyam buddizmu v yakomu bagato z ritualno zabrudnenih dij zaboronyayutsya religiyeyu cej kompleks uyavlen pro ritualnu chistotu ta nechistotu otrimav dodatkovi pidtverdzhennya i zmicnivsya VII XV stolittya U periodi Asuka i Nara socialne rozsharuvannya naselennya krayini bulo zakriplene zakonodavcho Zgidno z kodeksom Joro ricuro isnuvalo 5 grup naselennya z nizkim socialnim statusom ohoronci mogil rabi kemin rabi uryadovih ustanov kanko derzhavni i privatni rabi nuhi u 10 12 stolittyah z postupovoyu transformaciyeyu cih grup z yavilisya novi grupi pariyiv 散所民 ta 河原者 Termini sandzo ta kavara vkazuvali na geografichne polozhennya poselen v yakih meshkali predstavniki zgadanih grup pershij oznachav pokinuti abo nepributkovi teritoriyi mayetkiv soen yakimi volodili aristokrati kuge samurayi buddistski monastiri chi sintoyistski svyatilisha a drugij naberezhni richok pokriti galkoyu ta nepridatni dlya Pervisno sandzo buli nichijnimi zemelnimi dilyankami Z priyednannyam yih do privatnih gospodarskih mayetkiv na nih pochali stvoryuvatisya poselennya burlakiv i volocyug zobov yazanih vikonuvati trudovu povinnist na korist gospodarya Meshkanciv cih poselen nazivali narodom sandzo Voni zabezpechuvali mayetok remisnichimi tovarami ta robochoyu siloyu i ne zaznavali diskriminaciyi Radyanskij doslidnik Zinovij Yakovlevich Hanin vidilyaye taki tipi poselen sandzo Poselennya sho znahodilisya pid kontrolem sodzi abo yihnih zastupnikiv Zhiteli takih poselen povinni buli provoditi pohovannya trupiv lyudej i tvarin pribirati nechistoti viroblyati remisnichi virobi nasampered z shkiri obslugovuvati miscevi svyata Taki poselennya nalezhali svitskij i duhovnij znati yaponskoyi stolici i roztashovuvalisya v osnovnomu v rajoni mist Kioto ta Nari Poselennya sho znahodilisya vpodovzh dorig zhiteli yakih povinni buli okrim diyalnosti analogichnoyi zhitelyam poselen pershogo tipu zabezpechuvati transportuvannya vantazhiv ta proyizd dorogami Yaponiyi Poselennya zhiteli yakih okrim standartnih dlya zhiteliv sandzo obov yazkiv povinni buli zajmatisya ribalstvom ta polyuvannyam viddayuchi chastku hramu abo aristokratovi yakomu nalezhalo poselennya Shodo kavaramono to u zv yazku z tim sho teritoriyi na yakih voni selilisya ne buli pridatni dlya zemlerobstva i voni sami ne volodili sirovinoyu dlya zanyat remeslom bagato hto z nih stavav zhebrakami brodyachimi artistami abo vorozhbitami Z chasom termin kavaramono poshirivsya na predstavnikiv sandzo no tami V period Muromati kavaramono pochali vikonuvati policejski funkciyi a takozh funkciyi konvoyiriv ta kativ Do togo zh voni buli zajnyati v budivnictvi stvorenni irigacijnih kanaliv ta stavkiv a takozh tradicijnih sadiv pri hramah cherez sho yih nazivali takozh sadivnikami nivamono U VII XIV stolittyah grupi pariyiv buli socialno mobilnimi a mezhi staniv ne chitkimi Lyudina mogla skotitisya do socialnih niziv abo porvati z nimi stavshi selyaninom torgovcem chencem chi vijskovim Chitkogo viznachennya koncepciyi religijnoyi zabrudnenosti sho porodzhuvala znevazhlive stavlennya do pariyiv ne bulo Nechistoyu praceyu zajmalisya yak selyani tak i nesilske naselennya Prote z kincya XIV st dlya poznachennya pariyiv z yavivsya znevazhlivij termin eta yakim poznachali tih hto buv zajnyatij na nechistih robotah Vtim deyaki yaponski istoriki napriklad Amino Josihiko vkazuyut sho sandzo no tami ta kavaramono ne zaznavali diskriminaciyi do seredini XV stolittya i vidnoshennya do nih bulo yak do zvichajnih piddanih XVI stolittya Z nastannyam periodu voyuyuchih krayin Yaponiyu poglinuli bagatorichni mizhusobni vijni U zv yazku z cim silno zris popit na tovari z shkiri z yakoyi vigotovlyatisya obladunki ta amuniciya Regionalni volodari pochali vstanovlyuvati kontrol nad kavata yaki prozhivali na yihnih teritoriyah dlya togo shob zabezpechiti stabilne postachannya shkiryanih virobiv Napriklad 1538 roku samurayi rodu Go Hodzo volodari Kantoskoyi rivnini zibrali 21 sim yu shkiryanikiv z provinciyi Idzu v kavata i nakazali yim splachuvati obrok tovarami zi shkiri zaboronivshi vesti torgivlyu cimi tovarami z susidnimi samurajskimi rodami Podibna model kontrolyu regionalnih volodariv nad remisnikami kavata stala dominuyuchoyu v novij chas XVII XIX stolittya Vzhe do pochatku periodu Edo isnuvala velichezna kilkist riznih grup naselennya yaki z tih chi inshih prichin piddavalasya diskriminaciyi Ci grupi vidriznyalisya mizh soboyu za pohodzhennyam rodom zanyat ekonomichnim ta socialnim statusom Do skladu naselennya sho diskriminuyetsya uvijshli pokarani za uchast v ruhah yap 一向一揆 Yaponski pariyi znahodilisya za mezhami nominalnoyi stanovoyi sistemi za yakoyu yaponske suspilstvo podilyalosya na voyiniv selyan remisnikiv torgovciv Prote faktichno voni buli vidileni v okremij stan socialnih niziv funkciyi yakogo viznachalisya zakonami i ukazami centralnogo uryadu i regionalnih volodariv Oskilki sogunat buv zacikavlenij u zberezhenni stanovogo podilu vin namagavsya zberegti isnuyuchu socialnu sistemu zaboronyayuchi mizhstanovi shlyubi a takozh vstanovlyuyuchi obmezhennya na sposib zhittya rid zanyat odyag yak pariyiv tak i inshih staniv Taka politika spriyala frakcionuvannyu yaponskogo suspilstva podilu praci ta diskriminaciyi vishih staniv nizhchimi odnak vona pokrashila ekonomichne polozhennya predstavnikiv usih staniv v tomu chisli i pariyiv V XVII XIX stolittyah pariyam zaboronyalosya peresuvannya krayinoyu Vidomi vipadki pereselennya pariyiv v novi selisha z metoyu otrimannya maksimalnoyi vigodi yihnim syuzerenom Taki selisha otrimali nazvu specposelen tokusyu buraku 特殊部落 abo prosto buraku Rozvitok otrimuye policejska funkciya zhiteli buraku povinni buli krim vsogo inshogo zdijsnyuvati stezhennya za naselennyam vikonuvati policejski funkciyi ta konvoyuvannya zlochinciv sho she bilshe posilyuvalo yihnyu zabrudnenist v ochah reshti naselennya zbilshuvalo prezirstvo vidnosno nih V rezultati zakonodavchih aktiv bakufu oformilisya dvi osnovni grupi pariyiv eta i hinin yap 非人 Eta protistavlyalisya grupi hinin i predstavniki cih grup vidnosilisya do odin odnogo z prezirstvom Vidpovidno do robit Ogyu Soraya hinin z yavilisya v rezultati nedostatnoyi rezultativnosti zakoniv derzhavi i u zv yazku z zagalnim zanepadom morali vtratili pochatkovu chistotu Pro ce zh pisav Kajho Sejro Kontakti eta z dobrim lyudom zaboronyayutsya tomu sho odni ye nashadkami varvariv sho prijshli z inshih krayin a ne nashadkami bogini Amaterasu Kajho Sejro Kejkodan rozdumi i besidi Ci grupi vidriznyalisya za rodom zanyat Tak diyalnist eta bula pov yazana z produktivnoyu praceyu zaboyem hudobi viroblennyam shkir virobnictvom vzuttya virobiv z shkiri i bambuka ta in Yim bulo zaboroneno pokidati svoyi poselennya buraku Oskilki vlada ne bazhala bezposeredno upravlyati menshistyu voni znahodilisya pid upravlinnyam specialnih kerivnikiv z seredi eta etagasira yap 穢多頭 Najvplivovishim z nih buv etagasira na im ya Dandzaemon yap 弾左衛門 chiye im ya zgodom pochalo peredavatisya kozhnomu nastupnomu etagasira Do kincya 18 st pid upravlinnyam Dandzaemona bulo zoseredzheno blizko 8 tis simej eta v dekilkoh rajonah krayini Podibna sistema upravlinnya selishami buraku praktikuvalasya majzhe po vsij teritoriyi Yaponiyi Hinin bulo zaboroneno zajmatisya produktivnoyu praceyu ce buli v osnovnomu brodyachi artisti vorozhki tyuremniki ta zhebraki Prote u hinin buv shans potrapiti v grupu hejmin za dopomogoyu osoblivogo ritualu asiarayi yap 足洗い doslivno obmivannya nig Takozh voni zajmalisya tradicijnimi mistectvami takimi yak sekidzoro yap 節季候 spivci 12 misyacya tanci tajkokumayi ta umaoyi gonitva za konem tanci svyata v lipni Yak i dlya eta dlya hinin isnuvav osoblivij chinovnik z yih seredi sho za doruchennyam vlastej zdijsnyuvav kontrol nad yih diyalnistyu Najvplivovishim z nih buv Kuruma Dzensiti yap 車善七 chiye im ya takozh stalo oznachennyam dlya ciyeyi posadi Okrim opisanih vishe v kategoriyu lyudej sho znevazhayutsya vhodili predstavniki nastupnih profesij gomune grupa v yaku vhodili zhebraki v yazalniki tradicijnih vuzliv uzoriv ayatori aktori teatru saruvaka lyalkovodi aktori teatru dzeruri aktori teatralnogo nasliduvannya monoamane ta in syuku v osnovnomu zajmalisya silskim gospodarstvom ta virobnictvom sake v provinciyah Kiyi Yarma Omi Tamba Harima ta Avadzi tyasen tyuremniki sarugaj maimayi ommodzi kabenuri shtukaturi donabesi virobniki glinyanih gorshikiv imodzi zhebraki sarubiki lyudi yaki vodili z soboyu mavp dlya pokaziv na vistavah curusasi majstri z virobnictva tyativi dlya lukiv curu isikiri rizbyari na kameni dokisi virobniki keramichnogo posudu hokasi brodyachi aktori fokusniki kasanui virobniki parasolok kasa vatasimori mandruyuchi chenci fudeyui Virobniki penzlikiv sumisi Virobniki tushi dlya pisma sukimori Storozhi sisimai Artisti yaki tancyuyut tanec leva sisimai minocukuri Virobniki solom yanih plashiv mino kugucusi Virobniki marionetok kejsejya Doma kurtizanok ta yih meshkanci hatitataki kaneuti dzvonari Takim chinom v seredovishi yaponskih pariyiv yak i u vsomu suspilstvi stalisya veliki zmini viznachivsya yih sklad z yakogo vidililasya administrativna verhivka Ekonomichnij stan bagatoh pariyiv pokrashav deyaki z nih navit potrapili v chislo zamozhnih gorodyan sho vihodit z togo sho dlya eta ta hinin vijshli okremi zakoni pro rozkish Sklad zhe grup minyavsya z chasom v rezultati pritoki razorivshihsya v rezultati buntiv abo stihijnih lih selyan ta gorodyan Period Mejdzi Zi vstupom do diyi zakonu pro zvilnennya burakuminiv v 1871 roci ponyattya eta bulo skasovane i zaminene ponyattyam burakumin sho oficijno poznachalo lyudi z osoblivih selish i ne neslo niyakih negativnih znachen Prote v svidomosti naselennya burakumini opinilisya na rivni eta i yaksho na zakonodavchomu rivni vidminnostej mizh gromadyanami krayini bilshe ne isnuvalo to v povsyakdennomu zhitti voni zbereglisya v majzhe nezajmanomu viglyadi Uhvalennya cogo zakonu diktuvalosya neobhidnistyu privedennya naselennya v stan gomogennosti oskilki tilki v comu vipadku z nogo mozhlivo bulo stvoriti naciyu Prote ne zvazhayuchi na te sho zakonodavcho kolishni eta ta hinin vstali na odin stupin z reshtoyu grup naselennya utvorivshi socialnu grupu novih gorodyan sinhejmin yap 新平民 na praktici prodovzhuvala funkcionuvati ta zh sistema socialnih stosunkiv sho i v period Edo Oficijno predstavniki kolishnih eta ta hinin pochali imenuvatisya sinhejmin yap 新平民 prote isnuvala i nazva kyu eta yap 旧穢多 kolishni eta Z 1900 roku oficijno pochala vzhivatisya nazva tokusyu buraku yap 特殊部落 dlya viznachennya poselen kolishnih eta vid chogo i z yavilasya nova nazva burakumini Krim togo voni zitknulisya z protestom selyan i zvichajnih gorodyan yaki vvazhali rivnyannya z kolishnim nizhchim lyudom semminami yap 賎民 ponizhennyam svogo rivnya v socialnij iyerarhiyi U period z 1871 roku po 1877 rik zafiksovano 21 vipadok napadu na poselennya buraku z yakih 16 zakinchilisya smertelnim rezultatom Burakumini pospishali skoristatisya otrimanoyu svobodoyu spodivayuchis na silove zabezpechennya svoyeyi svobodi voni spodivalisya sho yim bude dozvoleno vidmovitisya vid svoyih profesij yaki znevazhayutsya abo profesiyi perestanut buti takimi sho voni budut dopusheni do upravlinnya obshinoyu sho yim bude dozvoleno vidvidini zvichajnih hramiv narivni z inshimi sinhejminami Prote pri sprobah skoristatisya ciyeyu svobodoyu burakumini zustrichali protidiyu inshih gromadyan Tak v prefekturi Ajti pislya otrimannya vistej pro ukaz imperatora burakumini pochali vidviduvati doma silskih starost kvartali publichnih budinkiv ta chajni sho viklikalo protest selyan Koli zh burakumini sprobuvali potrapiti v suspilni lazni pidnyalosya povstannya buli vbiti blizko 100 burakuminiv Poyava tovaristv iz zahistu prav burakuminiv U pershi desyatilittya pislya restavraciyi Mejdzi v Yaponiyi u velikij kilkosti pochinayut stvoryuvatisya tovaristva bagato z yakih stavili sobi za metu vikorinyuvannya diskriminacijnogo vidnoshennya do kolishnih eta ta hininam vvazhayuchi ce za perezhitok feodalnogo minulogo Prote ni uhvalennya zakonu pro zvilnennya ni diyalnist riznomanitnih tovaristv ne priveli do zmini situaciyi v suspilstvi U 1919 roci uryadom buv skladenij proekt Propozicij vidnosno peretvoren v selishah buraku na osnovi materialiv ob yednanogo zasidannya z pitan buraku ta peretvoren doslidzhen selish buraku materialiv I z yizdu Tovaristva spivchuttya ta garmonizaciyi a takozh materialiv 41 sesiyi parlamentu Vnaslidok chogo pochali z yavlyatisya tovaristva garmonizaciyi yuva kaj yap 融和運動 do skladu yakih chasto vhodili chleni oboh palat parlamentu predstavniki politichnih ta finansovih kil vplivovi burakumini yak ce bulo v tovaristvi vzayemnoyi lyubovi stvorenomu Arimoyu Joriyasoyu yap 有馬頼寧 v 1921 roci Stvorennya tovaristva Sujhejsya Tekst deklaraciyi tovaristva Sujhejsya Dokladnishe Sujhejsya Najvazhlivishim tovaristvom danogo periodu vvazhayetsya Vseyaponske tovaristvo rivnosti Sujhejsya yake bulo stvoreno v 1922 roci 3 bereznya 1922 roku v palaci Okadzaki yap 岡崎公会堂 bulo provedeno pershe zasidannya tovaristva Sujhejsya na yakomu bulo prisutno blizko 2000 predstavnikiv grup naselennya sho diskriminuvalisya zi vsiyeyi krayini Buli pripineni vsi peregovori sho isnuvali do cogo z Tovaristvom spivchuttya ta garmoniyi a takozh oficijnimi vlastyami i stvorene nezalezhne Tovaristvo zvilnennya U deklaraciyi Tovaristva yap 水平社創立宣言 i prijnyatih na pershomu jogo z yizdi rezolyuciyah osoblivo vidilyalisya poshana prav lyudini ta rivnist aktivno kritikuvalasya diskriminaciya tovaristvo vidvernulosya vid hramiv hongandzi yaki rozporyadzhalisya majbutnim zhittyam pislya smerti zayavlyalo ideyi nezalezhnogo zvilnennya ta ekonomichnoyi svobodi Naselennya krayini diznalosya iz ZMI pro stvorennya organizaciyi yiyi harakter ta cili U vsij krayini pochali formuvatisya regionalni viddilennya tovaristva Sujhejsya Osnovnimi napryamami diyalnosti tovaristvo buli ekonomichna pidtrimka urodzhenciv selish buraku ta nashadkiv eta ta hinin a takozh pravozahisna diyalnist Bagato hto z diskriminacijnih incidentiv otrimav dosit shirokij rozgolos yak napriklad diskriminacijnij sud v Takamacu yap 高松差別裁判 Zmini pislya uhvalennya zakonu 1871 roku U pershi desyatilittya pislya uhvalennya zakonu pro zvilnennya vidbulosya vklyuchennya tradicijnih dlya selish buraku virobnictv v kapitalistichnu ekonomiku rozshirennya shkiryanogo virobnictva u zv yazku iz zrostayuchimi potrebami armiyi rozvitok u zv yazku z vidminoyu zakonu pro zaboronu m yasa harchovoyi promislovosti ta zbilshennya kilkosti boyen Do togo zh zbilshilasya zajnyatist burakuminiv v takih sferah yak budivnictvo robota v portah perevezennya virobnictvo sirnikiv ta gumi torgivlya robota na vugilnih shahtah podenna robota Prote vsi ci vidi praci zalishalisya nizkooplachuvanimi U vazhlivih zhe oblastyah virobnictva burakumini piddavalisya zhorstkij diskriminaciyi navit yaksho burakuminu vdavalosya prihovavshi svoye pohodzhennya najnyatis na robotu kerivnictvo pidpriyemstv periodichno provodilo kadrovi chistki Krim togo poselennya buraku ne buli likvidovani zberigalisya i rozshiryuvalisya ti rajoni meshkannya burakuminiv sho i v period Tokugava Vidomosti zh pro yih misce roztashuvannya buli zafiksovani v bezlichi dokumentiv dostup do yakih ne buv obmezhenij zakonodavcho Na dodatok do cogo zbilshuvalosya i naselennya selish do nih prihodili lyudi z nizkim dostatkom gotovi pracyuvati na nestabilnij ta nizkooplachuvanij roboti Pislya vstupu Yaponiyi v Pershu Svitovu Vijnu na storoni Antanti v Yaponiyi rizko pidskochili cini na prodovolchi tovari sho viklikalo hvilyu gromadyanskogo nevdovolennya yaka otrimali nazvu Risovi bunti U cih ruhah aktivnu uchast brali burakumini Predstavniki ciyeyi grupi naselennya brali uchast v podibnih ruhah v 22 prefekturah vnaslidok chogo sklali 10 zasudzhenih za uchast v buntah 887 z 8000 cholovik Prote cej ruh masovogo protestu ne mav kerivnictva planu dij abo politichnoyi programi chim buv podibnij na ruhi ikko ikki periodu sogunatu Burakumini v umovah ekonomichnoyi krizi 30 h r Poselennya buraku zavzhdi buli najbilsh ekonomichno ta socialno vidstalimi U 30 ti roki v tradicijnih dlya burakuminiv virobnictvah stalisya zmini nasampered rizko skorotilosya shkiryane virobnictvo Tak v period z 1928 roku po 1931 rik zagalnij obsyag shkiryanogo virobnictva vpav z 53 6 mln do 18 4 mln prichomu ce skorochennya stalosya v osnovnomu za rahunok zniknennya dribnih i serednih pidpriyemstv de v osnovnomu i pracyuvali burakumini Krim togo pri zrostayuchomu bezrobitti pid skorochennya potraplyali nasampered same robitniki burakumini Kriza torknulasya takozh i burakuminiv selyan v 30 ti roki tilki 11 burakuminiv volodili vlasnimi nadilami zemli dlya zvichajnih yaponciv cej vidsotok sklav 31 napivorendaryami buli 37 burakuminiv 43 zvichajnih yaponciv a povnistyu bezzemelnimi 52 26 zvichajnih yaponciv U takih umovah pidtrimka burakuminiv tovaristvom Sujhejsya bula osoblivo vazhliva i jmovirno bula prioritetnim napryamom yih diyalnosti Podibna situaciya zalishalasya v selishah buraku i pislya krizi Tak bezrobittya v peredvoyenni roki zalishalosya na rivni 36 a zajnyati burakumini pracyuvali zdebilshe v dribnih ta serednih pidpriyemstvah kustarnih virobnictv Pislyavoyennij period Pislya porazki v Drugij Svitovij Vijni Yaponiya opinilasya okupovanoyu Soyuznimi silami Shtab ob yednanih vijsk brav uchast u virishenni problem poselen buraku pro sho svidchit vklyuchennya v pervinnij proekt novoyi Konstituciyi Yaponiyi statti pro zaboronu diskriminaciyi yaka porodzhuyetsya tim sho Yaponiya ye krayinoyu spadkoyemiceyu derzhavi z kastovoyu sistemoyu Yaponskij zhe uryad pereshkodzhav vklyuchennyu ciyeyi statti v konstituciyu 19 lyutogo 1946 roku v Kioto buv utvorenij nacionalnij komitet iz zvilnennya burakuminiv Buraku kajho dzenkoku iinkaj yap 部落解放全国委員会 Na pershomu z yizdi ciyeyi organizaciyi bula prijnyata deklaraciya ta programa dij yaka vklyuchaye negajnu likvidaciyu sistemi aristokratichnogo pravlinnya palati lordiv ta tayemnogo kabinetu a takozh inshih feodalnih sistem osoblivih prav Cya organizaciya bula stvorena pri aktivnij uchasti chleniv tovaristva Sujhejsya Macumoto Dziitiro ta Kitahara Tajsaku ta chleniv dovoyennogo ruhu za vstanovlennya garmoniyi Stvorennya tovaristva bulo pidtrimane Socialistichnoyu partiyeyu KPYa ta partiyeyu Dziyuto Pislya uhvalennya novoyi konstituciyi ta formuvannya novogo uryadu v selishah buraku i v stanovishi burakuminiv ne stalosya yakihos znachnih zmin Vipadki diskriminaciyi prodovzhuvali traplyatisya umovi zhittya ta umovi praci zalishalisya takimi zh yak i do vijni Suchasnij stan problemiFotografiya sho ilyustruye diskriminacijnij incident 1986 roku koli listivki z napisami diskriminacijnogo harakteru rozkleyuvalisya dovkola budinku v yakomu prozhivav urodzhenec selisha buraku V teperishnij chas v Yaponiyi zdijsnyuyetsya diskriminaciya burakuminiv v osviti pri pracevlashtuvanni ta v shlyubnih vidnosinah Bagato yaponciv prikladayut masu zusil ta zasobiv porushuyuchi zakoni shob z yasuvati chi ye yakas konkretna lyudina burakuminom chi ni Spiski poselen buraku U listopadi 1975 roku vpershe stalo vidomo pro vikoristannya dekilkoma krupnimi kompaniyami spiskiv poselen buraku timej sokan yap 部落地名総鑑 Do teperishnogo momentu vidomo pro isnuvannya dev yati podibnih spiskiv 13 listopada 1980 r ministerstvo Yusticiyi Yaponiyi opublikuvalo zvit v yakomu govorilosya pro isnuvannya spiskiv poselen buraku pid takimi nazvami Secret Personnel Data General List of Buraku Districts Present Situation of Dowa Districts in Japan i Report of Special Investigation Research of Talented Men for Companies Defense of Companies Research Institute of Labor and Political Problems Peredbachayetsya sho osnovna chastina cih spiskiv bula skladena mizh 1970 ta 1975 rokami vidrazu pislya uhvalennya zakonu pro osoblivi zahodi i yak vvazhayut deyaki doslidniki za pidstavu pri stvorenni cih spiskiv vikoristovuvavsya uryadovij dokument 1935 roku analogichnogo zmistu Spiski poselen buraku neodnoridni prote v cilomu voni isnuyut u viglyadi knig v yakih na 200 storinkah predstavleni dani pro nazvu poselennya kilkist simej ta yih osnovne zanyattya Ci dani rozbiti za rajonami ta prefekturami Golovnimi pokupcyami cih spiskiv buli najbilshi kompaniyi Yaponiyi za danimi Institutu vivchennya zvilnennya buraku sered cih kompanij buli taki yak Tojota Nisan Kubota ta bank Yasuda trast Porodinni spiski koseki Okrim spiskiv poselen buraku opisanih vishe dlya doslidzhennya osobistih danih pracivnikiv vikoristovuyutsya dani porodinnih perepisiv koseki yap 戸籍 Porodinni zapisi ce oficijni dokumenti v yakih notarialno reyestruyutsya stosunki socialnogo dilennya yaponskogo suspilstva U cih dokumentah fiksuyutsya dani pro chleniv sho skladayut yakus pevnu simejnu grupu i v hronologichnomu poryadku privodyatsya podiyi vazhlivi z tochki zoru sistemi socialnogo dilennya vid narodzhennya do smerti Ci porodinni zapisi spriyayut zmicnennyu diskriminaciyi selish buraku i ye odnim z najvazhlivishih pereshkod na shlyahu virishennya ciyeyi problemi Napriklad v porodinnomu zapisi Dzinsin koseki yap 壬申戸籍 yaku pochali stvoryuvati v 1872 roci 5 rik Mejdzi bula vvedena grafa prizvishe a takozh buli vneseni punkti spadkovij eta abo novij hejmin Vnaslidok togo sho ci dani buli vidkriti yih vikoristovuvali pri doslidzhenni osobistih danih pri prijomi na robotu Ministerstvo Yusticiyi vvelo zaboronu na vikoristannya kopiyuvannya ta zberigannya tekstiv Dzinsin koseki tilki v 1968 roci pislya dovgoyi borotbi Ligi zi zvilnennyu buraku Prote toj fakt sho v 1976 roci buli vvedeni zhorstkishi obmezhennya z vikoristannya knig porodinnih zapisiv govorit pro te sho zakon chasto porushuvavsya Popravki do zakonu vvodilisya neodnorazovo prote dosi advokati slidchi pracivniki sluzhb socialnogo zahistu ta predstavniki deyakih inshih vidomstv mayut dostup do cih materialiv u zv yazku z chim periodichno rozkrivayutsya vipadki nezakonnogo doslidzhennya ta peredachi danih Dzinsin koseki Hramovi zapisi Okrim vishe perelichenih dzherel dlya doslidzhen osobistih danih mozhut buti vikoristani hramovi zapisi v yakih takozh yak v knigah porodinnogo zapisu koseki fiksuvalisya vsi vazhlivi podiyi v zhitti okremogo chlena obshini Oskilki zhitelyam poselen buraku bulo nakazano hoditi v okremi hrami yih identifikaciya ye dosit prostoyu Zakonodavcho vikoristannya danih hramovih dokumentiv ne obmezheno prote Liga zvilnennya buraku maye domovlenosti z viddilami vsih podibnih hramiv pro nerozpovsyudzhennya cih danih Specialni blanki Inshim vazhlivim zasobom yakij vikoristovuyetsya pidpriyemstvom shob uniknuti najmu urodzhenciv selish buraku ye vikoristannya pri podachi zayavi pro prijom na robotu osoblivih form v yakih prisutni pitannya pro sim yu pretendenta robotu ta posadi chleniv sim yi zdobutu osvitu dohid stan zdorov ya okrim cogo potribno detalno vkazati dohid sim yi virospovidannya nazvi najblizhchih do miscya meshkannya rajoniv Bagato yaponciv pidtrimuyut taku praktiku vvazhayuchi sho V nashij krayini dlya kompanij sho praktikuyut tak zvanu sistemu dovichnogo najmu neobhidno provoditi doslidzhennya shilnostej i ideologiyi robitnikiv svogo pidpriyemstva Prote v rezultati nizki zakoniv U 1973 roci vvedeni unifikovani formi neobhidni dlya zapovnennya pri prijomi na robotu dlya vipusknikiv shkil v 1974 roci vvedeni yedini formi rezyume v 1975 roci obmezhenij dostup do knig porodinnogo zapisu ta osobistih kartok praktika vikoristannya podibnih zayav sho vklyuchayut pitannya osobistogo harakteru bula pripinena Ne zvazhayuchi na prijnyati zahodi z unifikaciyi dokumentiv potribnih pri najmi na robotu v nash chas koli diznatisya potribnu informaciyu pro pretendenta mozhna pid chas spivbesidi specialni derzhavni administratori kontrolyuyut provedennya spivbesid shob najmachi ne stavili pitannya sho stosuyutsya osobistoyi informaciyi prote sam fakt vvedennya takoyi posadi na vsih pidpriyemstvah z shtatom ponad 100 cholovik i chislennih svidchen pro styagnennya sho nakladayutsya cimi administratorami govoryat pro chaste porushennya cih pravil abo pri nezakonnomu z yasuvanni osobistih danih pracivnikiv abo pretendentiv Diskriminaciya pri pracevlashtuvanni Svoboda viboru profesiyi garantuyetsya 22 punktom Konstituciyi Yaponiyi a 3 punktom Osnovnogo zakonu pro pracyu garantuyetsya vidsutnist diskriminaciyi za statevimi nacionalnimi oznakam abo za socialnim statusom Prote v suchasnij Yaponiyi dosit chasto traplyayutsya incidenti pov yazani z diskriminaciyeyu yak pri prijomi na robotu tak i na virobnictvi Bilsh togo u vipadku koli lyudina yaka ye urodzhencem selisha buraku vse zh bula prijnyata na robotu vona mozhe piddavatisya znushannyam abo zh bojkotu z boku tovarishiv po sluzhbi a takozh mozhe buti zvilnena V rezultati diskriminaciyi v pracevlashtuvanni ta osviti sistema praci v poselennyah buraku dosit tradicijna nevelika kilkist lyudej zajnyatih v ofisnij sluzhbi abo v inshih vidah stabilnoyi dobre oplachuvanoyi praci velika kilkist lyudej zajnyatih v pidpriyemstvah ruchnoyi praci v dribnomu privatnomu biznesi Diskriminaciya zh konservuye cyu sistemu roblyachi nemozhlivim dlya bagatoh lyudej vidhid vid tradicijnih zanyat sim yi abo svogo poselennya Diskriminaciya v osviti robit nemozhlivim dlya bagatoh burakuminiv otrimannya bazhanoyi profesiyi abo navit potribnoyi osviti dlya vstupu do universitetu Diskriminaciya v osviti Diskriminaciya v osviti tisno pov yazana z diskriminaciyeyu pri pracevlashtuvanni oskilki najchastishe zustrichayetsya diskriminaciya za vzhe zdobutoyu osvitoyu Osnovna zh problema burakuminiv polyagaye v tomu sho bilshist z nih ne mayut shansu otrimati vishu a inkoli i serednyu osvitu Sistema diskriminaciyi burakuminiv sklalasya istorichno z pochatku periodu Mejdzi koli z yavilisya pershi shkoli u shkolah dlya burakuminiv klasi skladalisya z bilshoyi kilkosti uchniv a v zvichajni shkoli yih ne puskali Diti z selish buraku vidviduvali svoyi okremi shkoli azh do kincya drugoyi svitovoyi vijni krim togo pracyuvati v nih dovodilosya zdebilshe burakuminam tomu sho lyudi iz zvichajnih poselen vidmovlyalisya v nih vikladati Prote z vvedennyam programi zrivnyanoyi osviti dova yap 同和教育 u 1965 roci situaciya zminilasya korinnim chinom Osvita viyavilasya tiyeyu sferoyu v yakij najkrashe spracyuvala programa integraciyi burakuminiv v yaponske suspilstvo Prote ne zvazhayuchi na vsi uspihi yakih uryad zmig dosyagti v rezultati zrivnyalnih zahodiv vipadki diskriminaciyi u tomu chisli anonimnoyi prodovzhuyut zustrichatisya na vsih etapah zdobuvannya osviti Dityam burakuminam tak samo skrutno otrimati vishu osvitu hocha ce i stalo mozhlivim Diskriminaciya v shlyubnih stosunkah Vipadki viyavlennya diskriminaciyi yaki proyavlyayutsya v shlyubnih stosunkah zazvichaj pri namiri odruzhitisya dosit ridki Dosit vazhko diznatisya dijsne chislo faktiv diskriminaciyi i v porivnyanni z problemami umov zhittya umov praci stabilnosti zhittya ta umov navchannya virishennya ciyeyi problemi ye maksimalno skladnim Za chinnim yaponskim zakonodavstvom shlyub mozhe buti ukladenij za obopilnogo bazhannya storin Prote navit za nayavnimi vidomostyami mozhna z upevnenistyu skazati sho yaksho shlyub mayetsya na uvazi shlyub burakumina ta lyudini zi zvichajnogo rajonu vidbudetsya ne zvazhayuchi na protest batkiv rodichiv ta znajomih navit pislya jogo ukladennya storoni vidchuvatimut tisk otochuyuchih Za danimi doslidzhen provedenih v Osaci v 2000 roci blizko 20 zmishanih par burakumin ta urodzhenec zvichajnogo rajonu piddavalisya diskriminaciyi pid chas ukladennya shlyubu Za danimi togo zh doslidzhennya blizko polovini shlyubiv tak i ne vinikayut buduchi rozirvanimi pid chas zaruchin u rezultati diskriminaciyi Inshi vidi diskriminaciyi 1990 rik Demonstaciya ruhiv z zahistu prav buraku Inshi vidi diskriminacijnih dij vidnosno burakuminiv najchastishe nosyat anonimnij harakter Do nih varto vidnesti povidomlennya diskriminacijnogo harakteru sho pomishayutsya v Interneti listi ta listivki napisi v publichnih miscyah poryad z miscyami meshkannya buraku telefonni dzvinki Nepristojni napisi chasto roblyat v takih miscyah yak tualetni kimnati ale ostannim chasom zrosla kilkist napisiv yaki popadayutsya na ochi na stinah suspilnih ustanov mostiv telegrafnih stovpah reklamnih shitah Pishut rizni rechi pislya standartnih prostih obraz na adresu burakuminiv vkazuyut imena konkretnih lyudej ta yih nomeri telefoniv privodyat konkretni nazvi mist zaklikayut do napadiv ta masovih vbivstv Za danimi Institutu prav lyudini v Osaci za 2002 roci 75 8 vsih povidomlen ta materialiv diskriminacijnogo zmistu opublikovanih v merezhi Internet mozhna vidnesti do diskriminaciyi burakuminiv Dlya podibnih dij najchastishe vikoristovuyutsya vebsajti zareyestrovani v inshij krayini abo prosto anonimni sajti dlya rozmishennya podibnoyi informaciyi Najchastishe rozmishuyutsya obrazlivi vislovi vkazivki na miscya meshkannya buraku chastini spiskiv poselen pro yaki movilosya vishe imena ta prizvisha burakuminiv na zagalnodostupnih sajtah mozhna pobachiti povidomlennya nastupnogo vmistu Obnarodujte zvedennya pro miscya meshkannya buraku ta korejciv De pracyuyut buraku Sho ya diznavsya pro B Navodyatsya prikladi nazv misc meshkannya buraku dayutsya realni imena artistiv ta sportsmeniv yaki mozhlivo ye urodzhencem buraku Koli vidbuvayetsya yakij nebud incident sho rozburhuye suspilstvo ci zlovmisniki govoryat sho vin pov yazanij z buraku Vidomim prikladom takih diskriminacijnih visloviv bulo obgovorennya na forumi sajtu 2 kanal podij lita 2001 roku koli lyudina uvirvalasya v shkolu ta ubila 8 ditej na forumi pochali pisati sho zhertvi ci buli burakuminami Ob yektom takih diskriminacijnih dij mozhe stati yak okrema lyudina tak i cila organizaciya Za danimi ministerstva Yusticiyi kilkist takih dij zbilshilasya z 17 zareyestrovanih vipadkiv v 1999 roci do 354 rozkritih vipadkiv v 2004 roci u 2003 roci zareyestrovano priblizno stilki zh Ostannim chasom velikogo poshirennya nabuvayut sajti dostupni tilki za dopomogoyu mobilnogo telefonu Na forumah takih sajtiv postijno z yavlyayutsya povidomlennya diskriminacijnogo vmistu Najimovirnishe takimi sajtami najchastishe koristuyutsya shkolyari ta studenti Tradicijnishij zasib diskriminacijnih prinizhen burakuminiv polyagaye v rozsilci anonimnih listiv abo listivok diskriminacijnogo vmistu Z lyutogo po traven 2001 roku u viddilennya Ligi zvilnennya buraku v mistah Niyigata ta buli vidpravleni listi diskriminacijnogo vmistu v rezultati rozsliduvannya stalo vidomo sho adresoyu vidpravnika vkazuvalosya adresi ta imena lyudej yaki takozh piddavalisya diskriminaciyi Podibnij vipadok stavsya tak samo v Okayami v listopadi 2001 roku U sichni 2001 r v rezultati sudovogo rishennya buv pokaranij student universitetu v Tokio za posilannya listiv diskriminacijnogo vmistu studentci togo zh universitetu Z travnya 2003 roku po listopad 2004 roku v Tokio mav misce incident z anonimnoyu rozsilkoyu listivok Vsogo bulo vidpravleno blizko 400 povidomlen na 10 adres Bulo provedeno rozsliduvannya ta sudovij rozglyad v rezultati yakogo vinni ponesli pokarannya She odnim zasobom virazhennya prezirstva naselennya do burakuminiv ye napisi na stinah stovpah i v publichnih miscyah Najchastishe voni nanosyatsya v miscyah meshkannya burakuminiv yaksho voni ne zhivut v selishi buraku na misci navchannya abo roboti U shkoli nepristojni napisi mozhut roztashovuvatisya na stilcyah partah v rozdyagalnyah Takozh vidomi vipadki rozkleyuvannya listivok diskriminacijnogo vmistu bilya budinkiv de zhivut urodzhenci poselen buraku Tak v 1986 roci u Tokio protyagom misyacya shodnya dovkola budinku de prozhivali burakumini rozkleyuvalisya napisi diskriminacijnogo vmistu Z 1993 roku prodovzhuye nanositi grafiti diskriminacijnogo vmistu proti burakuminiv dovkola svogo budinku zhitel Kisivada v Osaci ne pripinyayuchi svoyi diyi ne zvazhayuchi na rekomendaciyi vid miscevih vlastej Derzhavni zahodi napravleni na virishennya problem diskriminaciyi burakuminivU serpni 1965 roku bula zroblena parlamentska dopovid pro osnovni zahodi v cilyah virishennya socialnih ta ekonomichnih problem selish buraku Vpershe v Yaponiyi oficijno bulo viznano isnuvannya diskriminaciyi vidnosno burakuminiv Diskriminaciya bula viznana osnovnoyu prichinoyu ekonomichnogo vidstavannya regioniv rozselennya burakuminiv ta nezadovilnih zhittyevih umov v nih V rezultati poyavi ciyeyi dopovidi na osnovi materialiv uryadovih komisij ta Ligi Zvilnennya buraku buv uhvalenij zakon pro osoblivi zahodi shodo rivnyannya Cej zakon nabuv chinnosti v diyu v 1969 roci ta buv napravlenij na likvidaciyu za dopomogoyu polipshennya umov zhittya u vkazanih rajonah rozvitku socialnogo zabezpechennya vidnovlennya virobnictva stabilizaciyi pracevlashtuvannya rozvitku osviti zmicnennya ruhiv za prava lyudini vsih prichin sho pereshkodzhayut pidvishennyu socialno ekonomichnogo stanu vkazanih rajoniv Nasampered zakoni buli napravleni na polipshennya umov zhittya v selishah buraku peretvorennya v silskomu gospodarstvi ta borotbu z bezrobittyam Zakoni pro rivnyannya V rezultati diyalnosti Ligi Zvilnennya Buraku na osnovi materialiv uryadovih komitetiv z vivchennya problem selish buraku v 1969 roci buv uhvalenij zakon pro osoblivi zahodi shodo rivnyannya dova tajsaku dzigo tokubecu soti ho yap 同和対策事業特別措置法 Spochatku termin vtilennya jogo polozhen v zhittya rozrahovuvavsya na 10 rokiv pislya zakinchennya zh cogo terminu buv prodovzhenij she na 3 roki Pislya cogo v 1982 roci buv uhvalenij zakon pro osoblivi zahodi shodo peretvoren v regionah tiiki kajo tajsaku tokubecu soti ho yap 地域改善対策特別措置法 U 1987 roci buv uhvalenij zakon pro osoblivi derzhavni finansovi zahodi dlya provedennya peretvoren v regionah tiyiki kajgo tajsaku tokutej dzigo ni kakavaru kuni no dzajsejdzo no tokubecu soti ni kan suru horicu yap 地域改善対策特定事業に係る国の財政上の特別措置に関する法律 U 2002 roci bulo zakincheno provedennya zahodiv shodo rivnyannya dova Z togo chasu povnovazhennya z provedennya podibnih zahodiv buli peredani miscevij vladi Vvedennya zakoniv pro zrivnyani rajoni dova tiku Rajoni de tradicijno zhivut burakumini yaki pidlyagayut virivnyannyu za rivnem zhittya dova tiku yap 同和地区 Miscya meshkannya burakuminiv v period Tokugava buli zdebilshogo izolovani vid poselen predstavnikiv inshih prosharok suspilstva Chasto voni znahodilisya v miscyah pogano pridatnih dlya meshkannya teritoriyah uzdovzh richok bolotistih miscevostyah goristih rajonah ta bilya obriviv Z vidannyam zakonu pro zvilnennya bagato burakuminiv pokinuli miscya svogo meshkannya pereyihavshi v mista prote v selisha buraku peremistilisya lyudi z ukraj nizkim dostatkom u poshukah garantovanoyi roboti i vlilisya v tradicijni dlya selish vidi virobnictva V rezultati pritoku naselennya v poselennya buraku na dodatok do poganih teritorialnih umov vidbulosya pogirshennya sanitarnih umov cherez nadmirnu shilnist naselennya pochastishali vipadki pozhezh infekcij pochala rozvivatisya ubogist ta suputni yij socialni yavisha Poselennyami buraku predstavlyali soboyu rajoni tisnoyi zabudovi slabo rozvinenoyi infrastrukturi takoyi yak vodopostachannya kanalizaciya dorogi Za danimi derzhavnih doslidzhen provedenih administraciyeyu prem yer ministra v 1970 h rr nezadovilnimi buli umovi meshkannya 3 naselennya krayini v poselennyah zhe buraku cej pokaznik sklav 31 8 Pislya uhvalennya pershih zakoniv 1969 roku zmini v polozhenni burakuminiv ne stalosya u zv yazku z tim sho v zakoni buli pererahovani neobhidni diyi prote konkretni kroki i sho vazhlivishe proekt pro finansove zabezpechennya zahodiv tak i ne buv prijnyatij Bilshist zhe provedenih zahodiv buli zdijsneni zavdyaki diyam miscevih administracij yaki diyali v ramkah cih zakoniv V ramkah zakonu pro osoblivi zahodi shodo rivnyannya dova provodilisya taki zahodi budivnictvo budinkiv z vtorsirovini na pidstavi zakonu pro polipshennya zhitla v regionah 1960 rik osoblivo prosunulasya sporuda municipalnogo zhitla v zrivnyanih rajonah regionu Kansaj Takozh prosuvalasya robota z polipshennya v dribnih naselenih punktah 1970 rik sporuda municipalnogo zhitla v zrivnyanih rajonah dlya bidnih ta nepovnih simej 1971 rik remont zhitlovih budinkiv 1966 rik rekonstrukciya budinkiv 1974 rik groshova dopomoga dlya pridbannya dilyanok pid zabudovu 1973 rik Takozh pokrashali dorogi sistema vodopostachannya ta kanalizaciyi buli vlashtovani suspilni parki bulo provedeno onovlennya budinkiv privatnih osib zdijsnena sporuda municipalnogo zhitla Prote ne zvazhayuchi na pevni polipshennya zhittyevih umov v poselennyah buraku v rezultati cih reform pislya pevnogo chasu pochavsya zanepad zhitlovih budinkiv ta komunikacij U zv yazku z chim uryad pochav zdijsnyuvati odinichni zahodi v cilyah virishennya cih problem Velika chastina municipalnih budinkiv bula pobudovana v period Sova v period zhe Hejsej bulo pobudovano menshe 3 nayavnogo municipalnogo zhitla A ce oznachaye sho 45 zhitlovih budinkiv pobudovani 30 40 rokiv tomu a blizko 35 20 30 rokiv tomu Pri tomu sho v umovah klimatu ta prirodi Yaponiyi zhitlovij budinok rozrahovanij na termin ekspluataciyi ne bilshe 50 rokiv V danij chas iniciativa v provedenni podibnih zahodiv povnistyu perejshla do miscevih vlastej ta stvorenih pri yih pidtrimci organiv miscevogo samovryaduvannya Pislya 2002 roku znachno skorotilosya finansuvannya socialnih program dlya burakuminiv ta selish buraku sho i primushuye yih shukati inshi shlyahi virishennya problem Vvedennya zrivnyanoyi osviti Zrivnyana osvita abo dova koiku yap 同和教育 sistema zahodiv napravlena na pidnyattya rivnya osviti burakuminiv do serednogo po krayini Pochinayuchi z 1969 roku Uryadom Yaponiyi provodilisya reformi osviti zasnovani na danih doslidzhen komitetu iz zrivnyanoyi osviti Dova koiku vid 1965 r V rezultati vzhe do seredini 70 h ponad 64 burakuminiv mali povnu serednyu osvitu V serednomu po krayini cej vidsotok sklav 95 Zgidno z informaciyeyu Ligi za zvilnennya buraku na 1997 rik tilki 11 burakuminiv ne vmili pisati ta chitati u serednomu po krayini cej vidsotok sklav 2 V rezultati provedennya reform v oblasti shkilnoyi ta universitetskoyi osviti vvedennya osviti dova diyalnosti Ligi zvilnennya buraku stalisya pomitni zmini diti burakumini distali mozhlivist zdobuti ne lishe shkilnu osvitu ale i prodovzhiti svoye navchannya u vishih navchalnih zakladah sho dopomagaye otrimuvati yim stabilnu visokooplachuvanu robotu v rezultati provedennya osvitnih zahodiv silami Ligi ta vvedennya v shkilnu programu kursu z prav lyudini yak shkolyari tak i dorosli burakumini pidvishili riven svoyih znan z danoyi problemi Bilsh togo v rezultati vvedennya osviti dova bagato yaponciv otrimuyut znannya pro prava lyudini ta pro problemu burakuminiv Pravozahisni organizaciyiPislya zakinchennya Drugoyi Svitovoyi Vijni i uhvalennya novoyi konstituciyi v Yaponiyi u velikij kilkosti pochali z yavlyatisya rizni suspilni organizaciyi u tomu chisli i pravozahisni V nash chas koli yaponski pravozahisni organizaciyi pracyuyut v tisnij spivpraci iz zarubizhnimi kolegami She do vijni tovaristvo Sujhejsya zdijsnyuvala spivpracyu z organizaciyeyu Honbonsa yaka zahishala diskriminacijni grupi naselennya v Koreyi Spilno voni brali uchast v borotbi proti peresliduvannya nacistami yevreyiv Vzhe pislya vijni glava Sujhejsya Macumoto Sejitiro brav uchast v mizhnarodnih ruhah za pripinennya diskriminaciyi v Indiyi ta aborigeniv Avstraliyi Liga Zvilnennya buraku Golovnij ofis Ligi Zvilnennya buraku v Tokio U 1950 roci komitet iz zvilnennya burakuminiv buraku kajho dzenkoku iinkaj buv perejmenovanij v Organizaciya prodovzhuvala diyalnist pochatu do vijni tovaristvom Sujhejsya Za najvazhlivishe zh dosyagnennya ciyeyi novoyi organizaciyi mozhna vvazhati viroblennya uryadom na osnovi materialiv Ligi osoblivogo zakonodavstva z virivnyannya selish buraku Dova tajsaku yake bulo prijnyato v 1969 roci Vazhlivim organom Ligi ye Institut vivchennya zvilnennya buraku stvorenij v Osaci v 1968 roci U 1998 roci Institut zminiv nazvu na Institut vivchennya zvilnennya buraku ta prav lyudini yap 部落解放 人権研究所 ta pochav zajmatisya problemami prav lyudini v krayini v cilomu Ligoyu ta Institutom publikuyutsya roboti provodyatsya osvitni zahodi v cilyah pidvishennya rivnya znan naselennya v oblasti prav lyudini ta yih zahistu Same u miscevi viddilennya Ligi zvertayutsya lyudi v razi utisku yih prav Pochinayuchi z 1970 h rokiv Liga zvilnennya buraku aktivno brala uchast v diyalnosti mizhnarodnih organizaciya i osoblivo OON Yaponcyami buv organizovanij mizhnarodnij simpozium z prav lyudini u grudni 1980 roku Krim togo yaponska delegaciya na 2 svitovij konferenciyi z borotbi z diskriminaciyeyu za nacionalnoyu oznakoyu v 1983 roci i na zasidanni malogo komitetu OON z pripinennya diskriminaciyi i zahistu menshin v 1984 roci zvernula uvagu do problemi poselen buraku pislya chogo spivpracya z organizaciyami OON bula posilena U sichni 1988 roku za iniciativoyu Ligi zvilnennya buraku bula stvorena IMADR International Movement Against All Forms of Discrimination and Racism mizhnarodna organizaciya metoyu yakoyi ye vikorinyuvannya diskriminaciyi u vsomu sviti U berezni 1993 roku vona bula viznana yak neuryadova organizaciya z prav lyudini yaka mala dosvid roboti u vikonavchomu komiteti OON z socialno ekonomichnih problem Cya organizaciya postavila sobi za metu posilennya roboti pri spivpraci z diyalnistyu OON z zahistu prav lyudini Dzenkajren u 1975 roci za pidtrimki Komunistichnoyi partiyi bula stvorena grupa zvilnennya buraku v usij krayini dzenkoku buraku kajho undo rengokaj yap 全国部落解放運動連合会 abo dzenkajren Nova organizaciya vidmovilasya vid borotbi na korist otrimannya maksimalnoyi koristi v ramkah zakonu pro specialni zahodi z virivnyannya dova v cilyah shvidkoyi ta povnoyi integraciyi burakuminiv v yaponske suspilstvo Dlya cogo peredbachalosya organizuvati bidni verstvi naselennya i napraviti yih na borotbu z uryadom U 2004 roci za spriyannya organizaciyi Dzenkajren bula stvorena nova pravozahisna organizaciya Nacionalna konfederaciya pravozahisnih organizacij Dzeznkoku tiiki dzinken undo sorengokaj yap 全国地域人権運動総連合 osnovnim napryamom diyalnosti yakoyi ye zahist konstitucijnih prav gromadyan Organizaciya iz zahistu prav burakuminiv na bazi LDPYa Najbilsha partiya Yaponiyi LDP takozh stvorila pravozahisnu organizaciyu dlya burakuminiv yaka nazivayetsya Vseyaponskij komitet iz svobodi ta integraciyi dzenkoku dziyu dova kaj yap 全国自由同和会 Chlenami ciyeyi organizaciyi ye zamozhni burakumini yaki i sponsoruyut yiyi diyalnist Najpopulyarnisha cya organizaciya v prefekturi Sidzuoka Nacionalna Asociaciya Vikladachiv Dzendoko U travni 1953 roku v Osaci bula zasnovana Nacionalna Asociaciya Vikladachiv dova dzenkoku dova koiku kajkyu kogikaj yap 全国同和教育研究協議会 abo dzendoko yap 全同教 Asociaciya bula zasnovana nasampered u vidpovid na ubogist ta diskriminaciyu z yakimi stikayutsya diti z selish buraku shob zabezpechiti yim osvitu Spochatku vchiteli prosto vidviduvali ditej sho pripinili vidvidini shkoli cherez znushannya abo brak koshtiv a pislya provedennya doslidzhen shodo polozhennya burakuminiv buli vidkriti shkoli dlya doroslih burakuminiv yaki ne vmili chitati ta pisati zgodom stali takozh provoditi zanyattya z prav lyudini Cilyami utvorennya dova ye pidvishennya pragnennya do osviti u shkolyariv dopomoga v samostijnomu navchanni ta zaluchennya sim yi v osvitnij proces Asociaciya postavlyaye kadri v shkoli dlya provedennya zanyat z prav lyudini yak sered burakuminiv tak i sered ditej iz zvichajnih simej publikuye specialni materiali ta pidruchniki provodit vistavki ta festivali vidilyaye stipendiyi dlya burakuminiv dlya zdobuttya vishoyi osviti Krim togo v 1960 h rr Asociaciya dobilasya togo sho diti burakumini otrimuyut navchalni posibniki bezkoshtovno oskilki bagato ne mozhut dozvoliti sobi kupuvati pidruchniki dlya shkoli V danij chas osnovnimi napryamami roboti asociaciyi ye rozvitok doslidzhen problem osviti ta diskriminaciyi v osviti napravlenoyu proti ditej burakuminiv vidkrittya lektoriyiv v regionah de slabo rozvinene utvorennya dova stvorennya osvitnih materialiv Takozh za dopomogoyu program Ligi zvilnennya buraku burakumini mozhut zdobuvati vishu osvitu na koshti vid grantiv na navchannya PrimitkiKomisiya z prav lyudini OON Rasizm rasova diskriminaciya ksenofobiya ta vsi formi diskriminaciyi Dopovid Specialnogo dopovidacha z pitan pro suchasni formi rasizmu rasovu diskriminaciyu ksenofobiyu ta pov yazanu z nimi neterpimist pana Dudu D ena nedostupne posilannya z lyutogo 2019 E CN 4 2006 16 Add 2 do problemi diskriminaciyi burakuminiv vidnosyatsya paragrafi 15 21 36 42 77 82 84 ros angl P yatdesyat vosma sesiya Zavershalni zauvazhennya Komitetu z likvidaciyi rasovoyi diskriminaciyi Yaponiya nedostupne posilannya z lyutogo 2019 CERD C 304 Add 114 ros Arhiv originalu za 10 serpnya 2017 Procitovano 23 zhovtnya 2008 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 22 listopada 2008 Procitovano 21 grudnya 2008 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Yaponskoyu buraku mondaj yap 部落問題 U ostanni desyatilittya takozh vikoristovuyetsya nazva dova mondaj yap 同和問題 problema asimilyaciyi Emily A Su lan Reber Buraku mondai in Japan Historical and Modern Perspectives and Directions for the Future 23 grudnya 2008 u Wayback Machine Harvard Human Rights Journal 12 1999 g Rezultati doslidzhennya Morohasi Tecudzi Citovano za Hanin Z Ya Socialnye gruppy yaponskih pariev Ocherk istorii do XVII v M 1973 Rezultati doslidzhennya Hayasiyi Tecusaburo Citovano za Hanin Z Ya Socialnye gruppy yaponskih pariev Ocherk istorii do XVII v M 1973 Teraki N Noguti M Buraku mondaj e no so taj Osaka Kajho syuppansya 2006 r Hanin E Ya Pariyi v yaponskim suspilstvi M 1980 r 網野善彦著 中世都市論 網野善彦著作集 第13巻 東京 岩波書店 2007 Sansom George A History of Japan 1334 1615 Stanford California Stanford University Press 1961 Tak zvana koncepciya si no ko so 士農工商 Za materialami Slovnika problemi buraku Institutu Vivchennya buraku ta prav lyudini http wiki blhrri org jiten 9 zhovtnya 2008 u Wayback Machine Mesheryakov A N Imperator Mejdzi i jogo Yaponiya M 2006 g Hanin Z Ya Burakumini menshist Yaponiyi sho diskriminuyetsya Ist naris 1900 1937 M Nauka 1989 g Hirada T Long Suffering Brothers and Sisters Unite 1981 r Kendzo T tekst vistupu u vidpovid na dopovid uryadu Yaponiyi 9 Partial Solution to Radical Solution of the Buraku Issue A Critique Based on the Reality of Discrimination Against Buraku People in Human Rights in Japan from the Perspective of the International 1993 r Hirada T Long Suffering Brothers and Sisters Unite vidavnictvo Institut vivchennya problem buraku ta prav lyudini 1981 r Kendzo T Za materialami Institutu doslidzhennya zvilnennya buraku ta prav lyudini v Osaka 1997 r Maklohlen A The current circumstances of Japan s Burakumin are Japan s economic woes about to reverse 25 years of progress NZ Journal of East Asian Studies 2 2000 r Dopovid Suchasnij stan poselen buraku ta osnovni elementi diskriminaciyi v Yaponiyi predstavlenij na 59 nacionalnij konvenciyi Ligi zvilnennya buraku traven 2002 r punkt 11 Renke Do Borotba z diskriminaciyeyu v merezhi Internet v Yaponiyi internet zhurnal Prava lyudini v Osaci 2003 r Maklohlen A The current circumstances of Japan s Burakumin are Japan s economic woes about to reverse 25 years of progress NZ Journal of East Asian Studies 2 2000 r Kienori Do 50 rokiv utvorennya dova Dzendoko 2005 r Kacumi F Dzendoko Yaponski vchiteli vedut borotbu proti diskriminaciyi 2005 r Itiro A Dzendoko ta inshi grupi poglyadi vchiteliv na osvitu dova 2007 r PosilannyaOficijnij sajt Ligi zvilnennya buraku 4 travnya 2015 u Wayback Machine angl yap Oficijnij sajt institutu Vivchennya prav lyudini i problem zvilnennya burakuminiv 9 zhovtnya 2008 u Wayback Machine yap Oficijnij sajt Nacionalnoyi konfederaciyi pravozahisnih organizacij Dzeznkoku tiiki dzinken undo so rengokaj 6 grudnya 2008 u Wayback Machine yap Oficijnij sajt organizaciyi IMADR 9 zhovtnya 2008 u Wayback Machine angl yap Povnij tekst Konstituciyi Yaponiyi Arhivovano 21 zhovtnya 2021 u Wayback Machine yap angl yap Dopovid prisvyachena problemi zrivnyanoyi osviti dova Kacumi Fudzisaki 28 sichnya 2012 u Wayback Machine angl Dopovid prisvyachena problemi zrivnyanoyi osviti dova Itiro Akasi 9 zhovtnya 2008 u Wayback Machine angl yap Stattya Itiro A Dzendoko ta inshi grupi poglyadi vchiteliv na osvitu dova 2007 r 9 zhovtnya 2008 u Wayback Machine angl Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi