Бо́тнічна зато́ка (фін. Pohjanlahti, швед. Bottniska viken, англ. Gulf of Bothnia) — затока у північній частині Балтійського моря, розташована між західним узбережжям Фінляндії, східним узбережжям Швеції і Аландськими островами.
фін. Pohjanlahti швед. Bottniska viken англ. Gulf of Bothnia | |
---|---|
![]() | |
| |
Карта | |
63°00′ пн. ш. 20°00′ сх. д. / 63.000° пн. ш. 20.000° сх. д.Координати: 63°00′ пн. ш. 20°00′ сх. д. / 63.000° пн. ш. 20.000° сх. д. | |
Частина від | Балтійське море |
складники | Ботнічне море, Північний Кваркен, Ботнічна бухта, d, Аландське море і Архіпелагове море |
Море | Балтійське море |
Прибережні країни | |
Довжина | 725 км |
Ширина | 80-240 км |
Площа | 117 000 |
Середня глибина | 60 м |
Максимальна глибина | 295 м |
Вливаються | |
ідентифікатори і посилання | |
P3006/ідентифікатор Marine Regions Geographic | 2402 |
GeoNames | 630672 |
У проєкті OpenStreetMap | r9048256 ·R |
![]() ![]() Ботнічна затока Ботнічна затока (Фінляндія) | |
|
Назва походить від назви історичної провінції Швеції (швед. Botten, буквально — дно, ґрунт).
Географія
Довжина 668 км, найбільша ширина 240 км. Площа 117 000 км². Найбільші глибини — у північній частині 112 м, у південній 290 м.
і мілководдям ділиться на 2 частини: північну — Боттенвік (Ботнічна бухта) і південну — Боттенхав (Ботнічне море), які сполучаються протокою Північний Кваркен. З Балтійським морем з'єднується протокою між Аландськими островами і берегом Швеції.
Найпівнічніша точка затоки розташована біля містечка Тере (65°54′07″ пн. ш. 87°04′00″ сх. д. / 65.90194° пн. ш. 87.06667° сх. д., комуна Калікс, лен Норрботтен, Швеція).
Солоність затоки значно падає з півдня на північ. Якщо в південній частині вона відповідає солоності Балтійського моря, то у північній вона настільки низка, що не відрізняється на смак від прісної.
Геологія
Геологічно Ботнічна затока є давньою депресією тектонічного походження. Депресія частково заповнена осадовими породами, відкладеними в докембрії і палеозої. Сусідні рівнини, що примикають до затоки, є частиною субкембрійського пенеплена. Незважаючи на те, що за останні 2,5 мільйона років затоку неодноразово покривали льодовики, льодовикова ерозія мала обмежений вплив на зміну рельєфу.
Вважається, що гляціоізостазія призведе до поділу Ботнічної затоки на південну затоку і північне озеро через район сучасної протоки Північний Кваркен приблизно через 2000 років.
Історія
Затока не була відомою стародавнім і середньовічним географам і не була вказана ні на карті 1427 року данського картографа Клавдіуса Клавуса, ні на карті Гартмана Шеделя, надрукованій у 1493 році. Перша карта, на якій було окреслено затоку, хоча й без вказування назви, належить Ніколаусу Германусу з 1482 року.
Топоніми Ботнічної затоки
Річки
- Кемійокі (довжина 550 км)
- Дальельвен (довжина 240 км, разом з Естердалельвен — 520 км)
- Турнеельвен (фінською — Торніонйокі, 510 км)
- Умеельвен (467 км)
- Онгерманельвен (460 км)
- Лулеельвен (450 км)
- Каліксельвен (450 км)
- Юснан (430 км)
- Індальсельвен (420 км)
- Шеллефтеельвен (410 км)
- Пітеельвен (400 км)
- Юнган (350 км)
- Ереельвен (225 км)
- Бюскеельвен (210 км)
- Легдеельвен (200 км)
- Обюельвен (150 км)
- Ничепінгсон (150 км)
- Муельвен (135 км)
Клімат
Акваторія затоки лежить в перехідній зоні від морської до континентальної області помірного кліматичного поясу. Увесь рік панують помірні повітряні маси. Переважають західні вітри. Значні сезонні коливання температури повітря. Зволоження надмірне. Цілий рік переважає циклонічна діяльність, погода мінлива, часті шторми. Достатньо тепла зима з нестійкою дощовою погодою, сильними вітрами; літо досить прохолодне з більш лагідною погодою.
Біологія
Акваторія затоки лежить в екорегіоні Балтійського моря бореальної північноатлантичної морської зоогеографічної провінції. Зоогеографічно донна фауна належить до бореальної зони.
Води Ботнічної затоки є солонуватими, що означає, що тут мешкають як морські, так і прісноводні види риб. У Ботнічній бухті є такі види: окунь звичайний, харіус європейський, щука звичайна, судак звичайний, лящ, лосось атлантичний, пструг струмковий, плітка звичайна, в'язь, сиг європейський, салака та краснопірка звичайна. У нижній течії 13 річок, що впадають в затоку, мешкають лососеві. Шість видів риб Ботнічної затоки занесені до Червоного списку МСОП: вугор європейський, бельдюга європейська, тріска атлантична, Cyclopterus lumpus, минь річковий і рибець звичайний.
Серед морських або прибережних птахів, які мешкають у зоні затоки, 22 види присутні в червоному списку (у тому числі морянка та чечітка гірська). У районі Ботничної затоки значними місцями розмноження птахів є тільки архіпелаг Кваркен і Аландське море. Проте, уздовж узбережжя проходить маршрут міграції птахів.
Ссавці, які знаходяться під загрозою зникнення в Ботничної затоці, включають видру річкову, нерпу кільчасту і фоцену звичайну. Тев'як довгомордий також живе в затоці. 2006 року молодий горбатий кит заплив у Ботнічну затоку.
Рослини-ендеміки — , й . Рідкісні види водоростей — Хара Брауна, і .
У Фінляндії 1991 року створений національний парк Перямері (фін. Perämeren kansallispuisto, буквально — «Національний парк Ботнічної затоки») площею 157 км², 2011 року створений морський (фін. Selkämeren kansallispuisto) площею 913 км². На шведській стороні затоки знаходяться національні парки Архіпелаг Гапаранда (60 км²) і (30,62 км²). Архіпелаг Кваркен є об'єктом Світової спадщини ЮНЕСКО з 2000 року.
Міста
Примітки
- 1(a) // Limits of Oceans and Seas, Limits of the Oceans and Seas // Nature / M. Skipper — 3 — IHO, 1953. — Vol. 172, Iss. 4376. — P. 484–484. — ISSN 1476-4687; 0028-0836
- . hamnar i Kalix (швед.). bottenviken.se. Архів оригіналу за 1 грудня 2015. Процитовано 1 грудня 2015.
- Lidmar-Bergström, Karna (1997). A long-term perspective on glacial erosion. Earth Surface Processes and Landforms. 22: 297—306.
- Tikkanen, Matti; Oksanen, Juha (2002). . Fennia. 180 (1–2). Архів оригіналу за 20 жовтня 2017. Процитовано 22 грудня 2017.
- Erkki Fredrikson: Suomi 500 vuotta Euroopan kartalla. Gummerus, 2005. Сторінки 12-16,
- Атлас. 7 клас. Географія материків і океанів. / Укладач — К. : ДНВП «Картографія», 2008.
- (рос.) Физико-географический атлас мира. — М. : Академия наук СССР и главное управление геодезии и картографии ГГК СССР, 1964. — 298 с.
- (англ.) Mark D. Spalding et al. Marine Ecoregions of the World: A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas. Vol. 57 No. 7. July/August 2007. pp. 573—583. doi: 10.1641/B570707
- (рос.) Жизнь животных. Том 1. Беспозвоночные. / Под ред. члена-корреспондента АН СССР профессора Л. А. Зенкевича. — М. : Просвещение, 1968. — с. 576.
- . Архів оригіналу за 8 липня 2019. Процитовано 8 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 20 грудня 2018. Процитовано 9 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 23 березня 2019. Процитовано 9 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 11 липня 2017. Процитовано 9 липня 2019.
![]() | Це незавершена стаття з океанології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bo tnichna zato ka fin Pohjanlahti shved Bottniska viken angl Gulf of Bothnia zatoka u pivnichnij chastini Baltijskogo morya roztashovana mizh zahidnim uzberezhzhyam Finlyandiyi shidnim uzberezhzhyam Shveciyi i Alandskimi ostrovami Botnichna zatokafin Pohjanlahti shved Bottniska viken angl Gulf of BothniaKarta63 00 pn sh 20 00 sh d 63 000 pn sh 20 000 sh d 63 000 20 000 Koordinati 63 00 pn sh 20 00 sh d 63 000 pn sh 20 000 sh d 63 000 20 000Chastina vid Baltijske moreskladniki Botnichne more Pivnichnij Kvarken Botnichna buhta d Alandske more i Arhipelagove moreMore Baltijske morePriberezhni krayini Finlyandiya ShveciyaDovzhina 725 kmShirina 80 240 kmPlosha 117 000Serednya glibina 60 mMaksimalna glibina 295 mVlivayutsya Dalelven Ereelven Yungan Yusnan Jideelven d Idbyuon Tavelon d i Umeelvenidentifikatori i posilannyaP3006 identifikator Marine Regions Geographic 2402GeoNames 630672U proyekti OpenStreetMap r9048256 RBotnichna zatokaBotnichna zatoka Finlyandiya Botnichna zatoka u VikishovishiNe plutati z Botanichna zatoka Nazva pohodit vid nazvi istorichnoyi provinciyi Shveciyi shved Botten bukvalno dno grunt GeografiyaDovzhina 668 km najbilsha shirina 240 km Plosha 117 000 km Najbilshi glibini u pivnichnij chastini 112 m u pivdennij 290 m i milkovoddyam dilitsya na 2 chastini pivnichnu Bottenvik Botnichna buhta i pivdennu Bottenhav Botnichne more yaki spoluchayutsya protokoyu Pivnichnij Kvarken Z Baltijskim morem z yednuyetsya protokoyu mizh Alandskimi ostrovami i beregom Shveciyi Najpivnichnisha tochka zatoki roztashovana bilya mistechka Tere 65 54 07 pn sh 87 04 00 sh d 65 90194 pn sh 87 06667 sh d 65 90194 87 06667 komuna Kaliks len Norrbotten Shveciya Solonist zatoki znachno padaye z pivdnya na pivnich Yaksho v pivdennij chastini vona vidpovidaye solonosti Baltijskogo morya to u pivnichnij vona nastilki nizka sho ne vidriznyayetsya na smak vid prisnoyi GeologiyaGeologichno Botnichna zatoka ye davnoyu depresiyeyu tektonichnogo pohodzhennya Depresiya chastkovo zapovnena osadovimi porodami vidkladenimi v dokembriyi i paleozoyi Susidni rivnini sho primikayut do zatoki ye chastinoyu subkembrijskogo peneplena Nezvazhayuchi na te sho za ostanni 2 5 miljona rokiv zatoku neodnorazovo pokrivali lodoviki lodovikova eroziya mala obmezhenij vpliv na zminu relyefu Vvazhayetsya sho glyacioizostaziya prizvede do podilu Botnichnoyi zatoki na pivdennu zatoku i pivnichne ozero cherez rajon suchasnoyi protoki Pivnichnij Kvarken priblizno cherez 2000 rokiv IstoriyaZatoka ne bula vidomoyu starodavnim i serednovichnim geografam i ne bula vkazana ni na karti 1427 roku danskogo kartografa Klavdiusa Klavusa ni na karti Gartmana Shedelya nadrukovanij u 1493 roci Persha karta na yakij bulo okresleno zatoku hocha j bez vkazuvannya nazvi nalezhit Nikolausu Germanusu z 1482 roku Toponimi Botnichnoyi zatokiRichki Kemijoki dovzhina 550 km Dalelven dovzhina 240 km razom z Esterdalelven 520 km Turneelven finskoyu Tornionjoki 510 km Umeelven 467 km Ongermanelven 460 km Luleelven 450 km Kalikselven 450 km Yusnan 430 km Indalselven 420 km Shellefteelven 410 km Piteelven 400 km Yungan 350 km Ereelven 225 km Byuskeelven 210 km Legdeelven 200 km Obyuelven 150 km Nichepingson 150 km Muelven 135 km KlimatAkvatoriya zatoki lezhit v perehidnij zoni vid morskoyi do kontinentalnoyi oblasti pomirnogo klimatichnogo poyasu Uves rik panuyut pomirni povitryani masi Perevazhayut zahidni vitri Znachni sezonni kolivannya temperaturi povitrya Zvolozhennya nadmirne Cilij rik perevazhaye ciklonichna diyalnist pogoda minliva chasti shtormi Dostatno tepla zima z nestijkoyu doshovoyu pogodoyu silnimi vitrami lito dosit proholodne z bilsh lagidnoyu pogodoyu BiologiyaAkvatoriya zatoki lezhit v ekoregioni Baltijskogo morya borealnoyi pivnichnoatlantichnoyi morskoyi zoogeografichnoyi provinciyi Zoogeografichno donna fauna nalezhit do borealnoyi zoni Vodi Botnichnoyi zatoki ye solonuvatimi sho oznachaye sho tut meshkayut yak morski tak i prisnovodni vidi rib U Botnichnij buhti ye taki vidi okun zvichajnij harius yevropejskij shuka zvichajna sudak zvichajnij lyash losos atlantichnij pstrug strumkovij plitka zvichajna v yaz sig yevropejskij salaka ta krasnopirka zvichajna U nizhnij techiyi 13 richok sho vpadayut v zatoku meshkayut lososevi Shist vidiv rib Botnichnoyi zatoki zaneseni do Chervonogo spisku MSOP vugor yevropejskij beldyuga yevropejska triska atlantichna Cyclopterus lumpus min richkovij i ribec zvichajnij Sered morskih abo priberezhnih ptahiv yaki meshkayut u zoni zatoki 22 vidi prisutni v chervonomu spisku u tomu chisli moryanka ta chechitka girska U rajoni Botnichnoyi zatoki znachnimi miscyami rozmnozhennya ptahiv ye tilki arhipelag Kvarken i Alandske more Prote uzdovzh uzberezhzhya prohodit marshrut migraciyi ptahiv Ssavci yaki znahodyatsya pid zagrozoyu zniknennya v Botnichnoyi zatoci vklyuchayut vidru richkovu nerpu kilchastu i focenu zvichajnu Tev yak dovgomordij takozh zhive v zatoci 2006 roku molodij gorbatij kit zapliv u Botnichnu zatoku Roslini endemiki j Ridkisni vidi vodorostej Hara Brauna i U Finlyandiyi 1991 roku stvorenij nacionalnij park Peryameri fin Perameren kansallispuisto bukvalno Nacionalnij park Botnichnoyi zatoki plosheyu 157 km 2011 roku stvorenij morskij fin Selkameren kansallispuisto plosheyu 913 km Na shvedskij storoni zatoki znahodyatsya nacionalni parki Arhipelag Gaparanda 60 km i 30 62 km Arhipelag Kvarken ye ob yektom Svitovoyi spadshini YuNESKO z 2000 roku Mista Oulu Pori Rauma Vaasa Luleo Umeo Gernesand Sundsvall Yevle YakobstadPrimitki1 a Limits of Oceans and Seas Limits of the Oceans and Seas Nature M Skipper 3 IHO 1953 Vol 172 Iss 4376 P 484 484 ISSN 1476 4687 0028 0836 d Track Q233611d Track Q35541239d Track Q180445d Track Q52661223 hamnar i Kalix shved bottenviken se Arhiv originalu za 1 grudnya 2015 Procitovano 1 grudnya 2015 Lidmar Bergstrom Karna 1997 A long term perspective on glacial erosion Earth Surface Processes and Landforms 22 297 306 Tikkanen Matti Oksanen Juha 2002 Fennia 180 1 2 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2017 Procitovano 22 grudnya 2017 Erkki Fredrikson Suomi 500 vuotta Euroopan kartalla Gummerus 2005 Storinki 12 16 ISBN 9789512061877 Atlas 7 klas Geografiya materikiv i okeaniv Ukladach K DNVP Kartografiya 2008 ros Fiziko geograficheskij atlas mira M Akademiya nauk SSSR i glavnoe upravlenie geodezii i kartografii GGK SSSR 1964 298 s angl Mark D Spalding et al Marine Ecoregions of the World A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas Vol 57 No 7 July August 2007 pp 573 583 doi 10 1641 B570707 ros Zhizn zhivotnyh Tom 1 Bespozvonochnye Pod red chlena korrespondenta AN SSSR professora L A Zenkevicha M Prosveshenie 1968 s 576 Arhiv originalu za 8 lipnya 2019 Procitovano 8 lipnya 2019 Arhiv originalu za 20 grudnya 2018 Procitovano 9 lipnya 2019 Arhiv originalu za 23 bereznya 2019 Procitovano 9 lipnya 2019 Arhiv originalu za 11 lipnya 2017 Procitovano 9 lipnya 2019 Ce nezavershena stattya z okeanologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi