Бережанська міська громада — територіальна громада в Україні, в Тернопільському районі Тернопільської области. Адміністративний центр — м. Бережани.
Бережанська міська громада | |
---|---|
Основні дані | |
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Тернопільський район |
Код КАТОТТГ | UA61040030000060956 |
Утворена | 2 листопада 2018 року |
Адмін. центр | Бережани |
Територія та населення | |
Площа | 244,0 км² |
Населення | 26 817 осіб (2020) |
Густота | 109,91 осіб/км² |
Населені пункти | |
Міста | 1 |
Селища | 0 |
Села | 20 |
Органи влади | |
Рада | Бережанська міська рада |
Голова громади | Ростислав Богданович Бортник |
Бережанська міська територіальна громада розташована на заході Тернопільської області і межує на півночі з Львівською областю.
Загальна площа території - 242,5 км²
Станом на 1 січня 2023 року чисельність населення громади складає 26592 особи, з яких 3168 – діти.
Внутрішньо переміщених осіб – 2552 особи
До складу громади входить 21 населений пункт: місто Бережани- адміністративний центр та 20 сіл.
Утворена 2 листопада 2018 року шляхом об'єднання Бережанської міської ради та Посухівської сільської ради Бережанського району.
Історія
Адмінстативний центр громади – місто Бережани належать до найдавніших українських поселень. Перша письмова згадка про місто датується 1375 р. У 1530 р. Бережанам набули статус міста і Магдебурзьке право.
Упродовж своєї історії Бережани були торговельно-ремісничим, культурно-освітнім та адміністративним центром.
Поширеними ремеслами були шевство, столярство, різьба по дереву. Частина міщан вела дрібну торгівлю, обробляла землю, прислуговувала в замку тощо. Розвитку Бережан як торговельного центру сприяло зручне географічне положення, - через місто проходив один із шляхів, що вели із західних країн у Причорномор'я. Тут торгували зерном, мукою, шкірами, медом, рибою, ремісничими виробами, зокрема гончарними і дерев'янимии, а також тканинами, зброєю, жіночими прикрасами. Тут поступово почали селитися купці з найвіддаленіших куточків України, Польщі, Вірменії. Значний відсоток населення Бережан становили євреї, які займалися переважно торгівлею.
У 1554 р. в Бережанах закінчується спорудження кам'яного замку, який згодом - у 1570 р. та в першій чверті XVII ст.- було зміцнено й розбудовано. На відміну від інших твердинь він споруджений не на високій, неприступній горі, а в глибокій заболоченій річковій долині — на острові, утвореному двома рукавами Золотої Липи. Крім цих природних факторів, обороноздатність замку забезпечували глибокі рови з водою та високі вали. Середньовічні Бережани мали розвинену систему позазамкових укріплень. У 1683 р. до числа оборонних споруд міста долучився збудований під горою Сторожиська монастир бернардинів з Миколаївським костьолом. У 1742 р. його було оперезано міцним фортечним муром. Таким чином Бережани, крім замку, який захищав їх зі сходу, дістали надійний бастіон також із заходу й перетворилися в одне з найбільш обороноздатних міст краю.
Бережанський замок відігравав неабияку роль в обороні Поділля. Жодного разу нападники не змогли здобути його: захищаючи твердиню, люди відстоювали рідну землю. Не встояв замок лише у 1648 р. перед селянсько-козацькими загонами Богдана Хмельницького коли міщани-українці підтримали козаків і допомогли штурмувати замок. На початку XVIII ст. у Бережанському замку кілька разів побував вождь угорських повстанців Ференц Ракоці ІІ - керівник антигабсбурзької національно-визвольної війни угорського народу 1703-1711 рр., князь Трансільванії (Семигороддя). Тут він написав і проголосив свою знамениту “Відозву”.
У 1772 р., після першого поділу Польщі, західноукраїнські землі відійшли до складу Австрійської імперії. За новим адміністративним поділом 1781 р. Галичина ділилася на циркули (округи), а ті, в свою чергу,- на повіти. Центром одного з округів (їх на Тернопільщині було три) стали Бережани. Такий адміністративний поділ у краї зберігався в основному аж до 1867 р.
Наприкінці XVIII - на початку XIX ст. архітектурно склався центральний майдан Бережан. Посередині чотирикутної, добре впорядкованої площі споруджено на дубових палях ратушу з високою годинниковою вежею. Згодом до ратуші добудовано крила, що утворили чотирикутник з невеличким внутрішнім двориком. Навколо площі з усіх боків вишикувалися ряди переважно триповерхових житлових будівель, унизу яких містилися крамниці, склади.
У 1805 році до Бережан із Збаража перенесено гімназію. З Бережанської гімназії вийшло чимало видатних діячів науки і культури, зокрема: Маркіян, відомий польський композитор Антон, польський журналіст, публіцист та поет, один із керівників створеної під час революції 1848 р. Центральної ради народової у Львові Ян Добжанський; автор цінних праць з історії та археології Галичини, український історик, професор Ізидор Шараневич; польський філолог Тадеуш Мандибур,; український філолог Михайло Осадца; польський бібліограф й історик польської літератури Владислав Вислоцький; український письменник, батько Богдана Лепкого Марко Мурава; культурно-освітній діяч, видавець і літературознавець Василь Лукич (В. Л. Левицький).
Пожвавленню економіки Бережан (спричинене реформою 1848 р. ) сприяло будівництво залізниць. У 1894 р. залізнична колія сполучила Бережани з Тернополем, на початку XX ст. прокладено колію, що вела до Рогатина, а в 1909 р.- до Підгаєць. Промислове обличчя Бережан на початку XX ст. складали : дві цегельні, броварня,, медоварня, три фабрики газованої води, фабрика лойових свічок і мила, два млини (один - із сукновальнею і тартаком), сірникова фабрика і лісопильний завод. Поблизу Бережан, у Новій Греблі, діяла папірня, яка в 1909 р. за кількістю робітників посідала друге місце серед споріднених підприємств Галичини.
Незважаючи на появу деяких фабрик і заводів, населення Бережанщини наприкінці XIX - на початку XX ст. займалося, як і віками перед тим, в основному сільським господарством.
У серпні-вересні 1916 у боях на горі Лисоня поблизу Бережан Легіон УСС героїчно стримував натиск російської армії; місто зазнало значних руйнувань.
У листопаді 1918 - липні 1919 — повітовий центр ЗУНР. В Бережанському замку розташовувалась Начальна команда (генштаб) УГА. Упродовж 1919–1939 рр. місто перебувало під владою Польщі та було адміністративним центром сільської гміни Бережани. Від вересня 1939 - у складі УРСР; згодом — райцентр.
Згідно з Постановою Верховної ради України від 13 травня 2015 року Бережани набули статусу міста обласного значення.
Сучасні Бережани – це архітектурний ансамбль історичного ареалу, який доносить до нас визначні архітектурно-стильові елементи попередніх епох, що формує своєрідну візитну картку нашого міста. Завдання зі збереження та пізнання цього історичного духу нашого міста постає перед міською владою і є пріоритетним напрямом діяльності органу місцевого самоврядування в тісній співпраці з Державним історико-архітектурним заповідником в м. Бережани. Зберегти оригінальність та неповторність Бережан-міста традиційного й міста сучасного, де традиційне повинно бути рушієм сучасного.
ПАМЯТКИ АРХІТЕТКТУРИ НАЦІОНАЛЬНОГО ЗНАЧЕННЯ
1. Ратуша(1803-1811 рр. мур.) пл. Ринок, 1;
Бережанська ратуша.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUVRBbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREVsT0RNbFJERWxPRGdsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpNek5uQjRMU1ZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxRVEFsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRFbE9EZ2xSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
2. Церква св. Трійці (1626-поч. ХХ ст. мур.) пл. Ринок, 12;
Церква Пресвятої Трійці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVXlRMThsUkRBbFFUWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJeUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVkJNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNPU1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNek01Y0hndEpVUXdKVGt4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTJKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVEpEWHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVUV5SlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUk1SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
3. Костел Різдва Діви Марії (св. Петра та Павла) (1600 р. мур.) вул. Братів Лепких;
Костел св. Петра та Павла
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZpTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWw4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGswSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0WHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU4xOGxSREFsT1RFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRallsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamd1YW5Cbkx6TXpPSEI0TFNWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWw4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGswSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0WHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU4xOGxSREFsT1RFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRallsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamd1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
4. Дзвіниця костелу Різдва Діви Марії (св. Петра та Павла) вул. Братів Лепких
Дзвінниця костелу св. Петра та Павла
5.Замок (XVI-XVIII ст. мур.) вул. І. Франка;
Бережанський замок
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxNakV1YW5Cbkx6TXpOM0I0TFNWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxNakV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
6.Каплиця св. Трійці (1554 р. мур.) вул. І. Франка;
Замкова каплиця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTUNWRFF5VTRNU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFEwTWxPREVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsTWtOZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVJMFh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0pmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJeUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVkJNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNPU1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNek0zY0hndEpVUXdKVGt4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTJKVVF3SlVJd0pVTkRKVGd4SlVRd0pVSkVKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkRReVU0TVNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNVeVExOGxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRBbFFqUmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWw4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVUV5SlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUk1SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
7. Костел св. Миколая монастиря ордену Бернардинів (1630-1683 рр. мур.) вул. Костельна;
Церква Пратулинських мучеників, колишній костел святого Миколая монастиря бернардинів
8. Церква св. Миколая (1691р., дер.) вул. Шевченка;
Церква Св.Миколая (на Адамівці)
9. Палацово –парковий комплекс (XVIII ст.) с. Рай
Раївський мисливський палац
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrWWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9Ea2xSREFsUWpCZkpVUXhKVGsyWHlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDT0M1cWNHY3ZNalkzY0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRPU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT1RaZkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGd6SlVRd0pVSXhKVVF3SlVJNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Площа Ринок в Бережанах
Населені пункти
До складу громади входять 1 місто (Бережани) і 20 сіл:
Джерела
- ВВРУ, 2019, № 7, стор. 66
- Бережанська територіальна громада [ 26 вересня 2020 у Wayback Machine.] // Децентралізація
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Berezhanska miska gromada teritorialna gromada v Ukrayini v Ternopilskomu rajoni Ternopilskoyi oblasti Administrativnij centr m Berezhani Berezhanska miska gromadaOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Ternopilskij rajonKod KATOTTG UA61040030000060956Utvorena 2 listopada 2018 rokuAdmin centr BerezhaniTeritoriya ta naselennyaPlosha 244 0 km Naselennya 26 817 osib 2020 Gustota 109 91 osib km Naseleni punktiMista 1Selisha 0Sela 20Organi vladiRada Berezhanska miska radaGolova gromadi Rostislav Bogdanovich Bortnik Berezhanska miska teritorialna gromada roztashovana na zahodi Ternopilskoyi oblasti i mezhuye na pivnochi z Lvivskoyu oblastyu Zagalna plosha teritoriyi 242 5 km Stanom na 1 sichnya 2023 roku chiselnist naselennya gromadi skladaye 26592 osobi z yakih 3168 diti Vnutrishno peremishenih osib 2552 osobi Do skladu gromadi vhodit 21 naselenij punkt misto Berezhani administrativnij centr ta 20 sil Utvorena 2 listopada 2018 roku shlyahom ob yednannya Berezhanskoyi miskoyi radi ta Posuhivskoyi silskoyi radi Berezhanskogo rajonu Istoriya Adminstativnij centr gromadi misto Berezhani nalezhat do najdavnishih ukrayinskih poselen Persha pismova zgadka pro misto datuyetsya 1375 r U 1530 r Berezhanam nabuli status mista i Magdeburzke pravo Uprodovzh svoyeyi istoriyi Berezhani buli torgovelno remisnichim kulturno osvitnim ta administrativnim centrom Poshirenimi remeslami buli shevstvo stolyarstvo rizba po derevu Chastina mishan vela dribnu torgivlyu obroblyala zemlyu prislugovuvala v zamku tosho Rozvitku Berezhan yak torgovelnogo centru spriyalo zruchne geografichne polozhennya cherez misto prohodiv odin iz shlyahiv sho veli iz zahidnih krayin u Prichornomor ya Tut torguvali zernom mukoyu shkirami medom riboyu remisnichimi virobami zokrema goncharnimi i derev yanimii a takozh tkaninami zbroyeyu zhinochimi prikrasami Tut postupovo pochali selitisya kupci z najviddalenishih kutochkiv Ukrayini Polshi Virmeniyi Znachnij vidsotok naselennya Berezhan stanovili yevreyi yaki zajmalisya perevazhno torgivleyu U 1554 r v Berezhanah zakinchuyetsya sporudzhennya kam yanogo zamku yakij zgodom u 1570 r ta v pershij chverti XVII st bulo zmicneno j rozbudovano Na vidminu vid inshih tverdin vin sporudzhenij ne na visokij nepristupnij gori a v glibokij zabolochenij richkovij dolini na ostrovi utvorenomu dvoma rukavami Zolotoyi Lipi Krim cih prirodnih faktoriv oboronozdatnist zamku zabezpechuvali gliboki rovi z vodoyu ta visoki vali Serednovichni Berezhani mali rozvinenu sistemu pozazamkovih ukriplen U 1683 r do chisla oboronnih sporud mista doluchivsya zbudovanij pid goroyu Storozhiska monastir bernardiniv z Mikolayivskim kostolom U 1742 r jogo bulo operezano micnim fortechnim murom Takim chinom Berezhani krim zamku yakij zahishav yih zi shodu distali nadijnij bastion takozh iz zahodu j peretvorilisya v odne z najbilsh oboronozdatnih mist krayu Berezhanskij zamok vidigravav neabiyaku rol v oboroni Podillya Zhodnogo razu napadniki ne zmogli zdobuti jogo zahishayuchi tverdinyu lyudi vidstoyuvali ridnu zemlyu Ne vstoyav zamok lishe u 1648 r pered selyansko kozackimi zagonami Bogdana Hmelnickogo koli mishani ukrayinci pidtrimali kozakiv i dopomogli shturmuvati zamok Na pochatku XVIII st u Berezhanskomu zamku kilka raziv pobuvav vozhd ugorskih povstanciv Ferenc Rakoci II kerivnik antigabsburzkoyi nacionalno vizvolnoyi vijni ugorskogo narodu 1703 1711 rr knyaz Transilvaniyi Semigoroddya Tut vin napisav i progolosiv svoyu znamenitu Vidozvu U 1772 r pislya pershogo podilu Polshi zahidnoukrayinski zemli vidijshli do skladu Avstrijskoyi imperiyi Za novim administrativnim podilom 1781 r Galichina dililasya na cirkuli okrugi a ti v svoyu chergu na poviti Centrom odnogo z okrugiv yih na Ternopilshini bulo tri stali Berezhani Takij administrativnij podil u krayi zberigavsya v osnovnomu azh do 1867 r Naprikinci XVIII na pochatku XIX st arhitekturno sklavsya centralnij majdan Berezhan Poseredini chotirikutnoyi dobre vporyadkovanoyi ploshi sporudzheno na dubovih palyah ratushu z visokoyu godinnikovoyu vezheyu Zgodom do ratushi dobudovano krila sho utvorili chotirikutnik z nevelichkim vnutrishnim dvorikom Navkolo ploshi z usih bokiv vishikuvalisya ryadi perevazhno tripoverhovih zhitlovih budivel unizu yakih mistilisya kramnici skladi U 1805 roci do Berezhan iz Zbarazha pereneseno gimnaziyu Z Berezhanskoyi gimnaziyi vijshlo chimalo vidatnih diyachiv nauki i kulturi zokrema Markiyan vidomij polskij kompozitor Anton polskij zhurnalist publicist ta poet odin iz kerivnikiv stvorenoyi pid chas revolyuciyi 1848 r Centralnoyi radi narodovoyi u Lvovi Yan Dobzhanskij avtor cinnih prac z istoriyi ta arheologiyi Galichini ukrayinskij istorik profesor Izidor Sharanevich polskij filolog Tadeush Mandibur ukrayinskij filolog Mihajlo Osadca polskij bibliograf j istorik polskoyi literaturi Vladislav Vislockij ukrayinskij pismennik batko Bogdana Lepkogo Marko Murava kulturno osvitnij diyach vidavec i literaturoznavec Vasil Lukich V L Levickij Pozhvavlennyu ekonomiki Berezhan sprichinene reformoyu 1848 r spriyalo budivnictvo zaliznic U 1894 r zaliznichna koliya spoluchila Berezhani z Ternopolem na pochatku XX st prokladeno koliyu sho vela do Rogatina a v 1909 r do Pidgayec Promislove oblichchya Berezhan na pochatku XX st skladali dvi cegelni brovarnya medovarnya tri fabriki gazovanoyi vodi fabrika lojovih svichok i mila dva mlini odin iz suknovalneyu i tartakom sirnikova fabrika i lisopilnij zavod Poblizu Berezhan u Novij Grebli diyala papirnya yaka v 1909 r za kilkistyu robitnikiv posidala druge misce sered sporidnenih pidpriyemstv Galichini Nezvazhayuchi na poyavu deyakih fabrik i zavodiv naselennya Berezhanshini naprikinci XIX na pochatku XX st zajmalosya yak i vikami pered tim v osnovnomu silskim gospodarstvom U serpni veresni 1916 u boyah na gori Lisonya poblizu Berezhan Legion USS geroyichno strimuvav natisk rosijskoyi armiyi misto zaznalo znachnih rujnuvan U listopadi 1918 lipni 1919 povitovij centr ZUNR V Berezhanskomu zamku roztashovuvalas Nachalna komanda genshtab UGA Uprodovzh 1919 1939 rr misto perebuvalo pid vladoyu Polshi ta bulo administrativnim centrom silskoyi gmini Berezhani Vid veresnya 1939 u skladi URSR zgodom rajcentr Zgidno z Postanovoyu Verhovnoyi radi Ukrayini vid 13 travnya 2015 roku Berezhani nabuli statusu mista oblasnogo znachennya Suchasni Berezhani ce arhitekturnij ansambl istorichnogo arealu yakij donosit do nas viznachni arhitekturno stilovi elementi poperednih epoh sho formuye svoyeridnu vizitnu kartku nashogo mista Zavdannya zi zberezhennya ta piznannya cogo istorichnogo duhu nashogo mista postaye pered miskoyu vladoyu i ye prioritetnim napryamom diyalnosti organu miscevogo samovryaduvannya v tisnij spivpraci z Derzhavnim istoriko arhitekturnim zapovidnikom v m Berezhani Zberegti originalnist ta nepovtornist Berezhan mista tradicijnogo j mista suchasnogo de tradicijne povinno buti rushiyem suchasnogo PAMYaTKI ARHITETKTURI NACIONALNOGO ZNAChENNYa 1 Ratusha 1803 1811 rr mur pl Rinok 1 Berezhanska ratusha Ratusha m Berezhani 2 Cerkva sv Trijci 1626 poch HH st mur pl Rinok 12 Cerkva Presvyatoyi Trijci Berezhani Cerkva Presvyatoyi Trijci 3 Kostel Rizdva Divi Mariyi sv Petra ta Pavla 1600 r mur vul Brativ Lepkih Kostel sv Petra ta Pavla Kostel Rizdva Divi Mariyi 4 Dzvinicya kostelu Rizdva Divi Mariyi sv Petra ta Pavla vul Brativ Lepkih Dzvinnicya kostelu sv Petra ta Pavla 5 Zamok XVI XVIII st mur vul I Franka Berezhanskij zamok Berezhanskij zamok 6 Kaplicya sv Trijci 1554 r mur vul I Franka Zamkova kaplicya Kaplicya sv Trijci 1554 r mur vul I Franka 7 Kostel sv Mikolaya monastirya ordenu Bernardiniv 1630 1683 rr mur vul Kostelna Cerkva Pratulinskih muchenikiv kolishnij kostel svyatogo Mikolaya monastirya bernardiniv 8 Cerkva sv Mikolaya 1691r der vul Shevchenka Cerkva Sv Mikolaya na Adamivci 9 Palacovo parkovij kompleks XVIII st s Raj Rayivskij mislivskij palac Rayivskij mislivskij palacPlosha Rinok v Berezhanah Plosha Rinok v BerezhanahNaseleni punktiDo skladu gromadi vhodyat 1 misto Berezhani i 20 sil Baranivka Bishe Ginovichi Zhovnivka Zhukiv Zaluzhzhya Komarivka Krasnopusha Kuropatniki Lisniki Nadrichne Pidlisne Plihiv Poruchin Posuhiv Potutori Raj Urman Shibalin YasneDzherelaVVRU 2019 7 stor 66 Berezhanska teritorialna gromada 26 veresnya 2020 u Wayback Machine Decentralizaciya Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi