«Апока́ліпсис сього́дні» (англ. Apocalypse Now, дослівний переклад назви — «Апокаліпсис тепер») — кінофільм про війну у В'єтнамі. Фільм зняв Френсіс Форд Коппола за власним сценарієм за участі та , який був написаний за мотивами роману Джозефа Конрада «Серце темряви». Фільм нагороджено «Золотою пальмовою гілкою» — головним призом Каннського кінофестивалю, і премією «Оскар» за найкращу операторську роботу. «Я впевнений, що створив витвір мистецтва і не міг зробити краще», — сказав Френсіс Коппола про цей фільм.
Апокаліпсис сьогодні | |
---|---|
Apocalypse Now | |
![]() | |
Жанр | драма, військовий |
Режисер | Френсіс Форд Коппола |
Продюсер | Френсіс Форд Коппола |
Сценарист | Джозеф Конрад (роман) Френсіс Форд Коппола |
На основі | Серце пітьми |
У головних ролях | Мартін Шин Марлон Брандо Роберт Дюволл Фредерік Форрест Сем Боттомс Лоуренс Фішберн Альберт Холл Гаррісон Форд |
Оператор | Витторіо Стораро |
Композитор | Френсіс Форд Коппола |
Художник | d |
Кінокомпанія | |
Дистриб'ютор | United Artists (1979) Miramax Films (2001) Paramount Pictures (нині) |
Тривалість | Кінотеатральна версія: 153 хв. Redux: 202 хв. Розширена режисерська версія: 289 хв. |
Мова | англійська |
Країна | США |
Рік | 1979 |
Дата виходу | 15 серпня 1979 28 серпня 1987 3 серпня 2001 |
Кошторис | 31 млн. $ |
Касові збори | 83 471 511 $[1] і 92 158 064 $[1] |
IMDb | ID 0078788 |
Рейтинг | MPAA: R |
lionsgate.com/movies/apocalypse-now | |
|
Головна сюжетна лінія фільму — розповідь про капітана американської армії (Повітряно-десантна дивізія) Вілларда, якого відрядили у джунглі Камбоджі, щоб знищити божевільного полковника Курца, котрий командує загоном із місцевих жителів і звинувачується у вбивстві офіцерів союзницької південнов'єтнамської армії. Під час подорожі з Віллардом відбувається багато дивних подій і, під впливом навколишніх обставин, він у міру наближення до мети поступово втрачає відчуття реальності та перестає розуміти, що йому робити далі. Багато хто з кінокритиків вважають, що фільм, як і новела Джозефа Конрада, веде глядача далеко вглиб людської психіки, а війна є лише фоном для прояву тих людських якостей, які зазвичай не лежать на поверхні.
Капітана Вілларда у фільмі грає Мартін Шин, полковника Курца — Марлон Брандо. Також можна виділити яскраві персонажі Дениса Гоппера (напівбожевільний фотожурналіст-філософ у Курцовім таборі) і Роберта Дювала (ексцентричний командир «повітряної кавалерії» підполковник Кілгор). В епізодичних ролях залучені кілька інших відомих акторів, таких, як Гаррісон Форд і Лоуренс Фішберн.
Фільм став широко відомий у пресі задовго до його випуску через довгий та важкий знімальний процес. Дружина Копполи пізніше написала книгу, в якій розповідала про те, як знімався фільм; вона також брала участь у створенні документального фільму «Серце темряви: Апокаліпсис творця фільму», що розповідає про створення фільму «Апокаліпсис сьогодні».
На 1 березня 2024 року фільм займав 56-ту позицію у списку 250 кращих фільмів за версією IMDb.
Передісторія
Сценарій для фільму спочатку написав Джон Міліус, який пізніше став відомим як режисер фільмів і . Міліус розповідав, що написати сценарій його надихнули слова професора, у якого він навчався: професор стверджував, що нікому ще не вдавалося зняти хороший фільм за романом «Серце темряви», попри те, що спроби зробити це робили такі митці, як Орсон Веллс і Річард Брукс. Сценарій Міліуса зовсім не передбачав, що фільм стане антивоєнним, як це згодом сталося. Міліус дотримувався політично правих поглядів, і сценарій фільму містив кілька монологів, у яких полковник Курц вихваляв переваги війни й способу життя воїна. Назву фільму «Апокаліпсис сьогодні» (буквально «Апокаліпсис тепер») спочатку Міліус сприймав як цинічну відповідь лозунгу хіппі «Нірвана зараз!».
Спочатку передбачалося, що стрічку зніматиме Джордж Лукас, який був у той час протеже Копполи на студії . Коппола заснував цю студію як альтернативу основним голлівудським студіям і планував використовувати її для підтримки молодих режисерів, які нещодавно закінчили режисерські школи та курси. Війна у В'єтнамі була саме тоді у розпалі і початковий план полягав у тому, щоб знімати картину безпосередньо у В'єтнамі, на партизанський манер. Однак компанія «Warner Brothers», у якої був договір з «Zoetrope», відмовилася фінансувати такий проєкт, мотивувавши це як і сумнівами в комерційному успіхові фільму, так і міркуваннями безпеки — ризик у тому, що творці фільму постраждають при зніманні у зоні бойових дій, був чималий. Лукас пізніше стверджував, що й сама студія «Zoetrope» дивилась на цей проєкт як на «навіжений», та й до нього самого і його колег по проєкту ставилися так само.
Однак ідея зняти фільм за сценарієм Міліуса не полишала Копполу і через кілька років він вирішив знімати фільм сам. Ходили чутки, що це викликало деякі тертя між ним і Лукасом, який став на той час успішним і дуже відомим — спочатку завдяки фільму «Американські графіті», а потім блокбастеру «Зоряні війни». Коппола вирішив знімати фільм повністю на власні кошти, використовуючи гроші, зароблені на зніманні двох «Хрещених батьків», та взявши кредит у банку. Він надавав великого значення тому, щоб у його руках був повний контроль над створенням фільму, і ніхто не обмежував свободу його творчості.
Знімальний процес
Коппола значно доопрацював сценарій згідно зі своїм баченням теми, вилучивши з нього безліч діалогів у стилі мачо і змінивши кінцівку. У кінцівці Міліуса Віллард і Курц об'єднуються, щоб протистояти повітряній атаці американців на селище полковника; село знищується масовим бомбардуванням і поранений Курц умирає на руках Вілларда. Коппола відкинув такий фінал як занадто спрощений. Кінцівка переписувалась безліч разів уже в процесі знімання фільму, в результаті більша частина ролі Курца стала імпровізацією Марлона Брандо. Закадровий текст картини написав уже в процесі монтажу , який до цього, будучи військовим кореспондентом у В'єтнамі, написав документальну книгу «Dispatches».
«Апокаліпсис сьогодні» став першою спільною роботою Копполи та оператора Вітторіо Стораро, що зняв до того моменту кілька фільмів з Бернардо Бертолуччі.
Фільм знімали з березня 1976 року по серпень 1977 року на Філіппінах, здебільшого на річці . Історія його створення стала майже легендою, через тривалий час знімання і численні труднощі, які постійно доводилося долати. Фільм обійшовся значно дорожче, ніж це було заплановано, та й знімали його набагато довше від початкового розкладу.
Американський уряд і військове командування, бачачи, що Коппола збирається зняти фільм, який не збігається з офіційним поглядом на війну у В'єтнамі, відмовилися будь-яким чином допомагати у зніманні стрічки. Коппола знайшов підтримку в уряду Філіппін, який тоді мав непрості стосунки з США, — і філіппінські збройні сили погодилися надати вертольоти разом із пілотами. Позаяк пілоти погано уявляли собі знімальний процес, знадобився деякий час, щоб пояснити їм, що від них вимагається. У цей час уряд Філіппін вів бойові дії проти повстанців і досить часто, в той момент, коли пілоти були готові розпочати знімання, їх відкликали для участі в цих боях. Потім військове командування надсилало вертольоти знову, але в них були вже інші пілоти, яких потрібно було навчати заново. Неодноразові спроби Копполи пояснити філіппінським генералам, що потрібно надсилати одних і тих самих пілотів, не мали успіху. В результаті сцену вертолітної атаки на в'єтнамське село, яка займає у фільмі близько 15 хвилин, знімали протягом декількох місяців.
Невдовзі після початку знімання більшість побудованих декорацій були зруйновані раптовим тайфуном. Довелося будувати їх заново, що призвело до значних матеріальних та часових витрат.
Головну роль повинен був грати Гарві Кейтель, однак, коли Коппола відзняв певну кількість епізодів, гра Кейтеля йому зовсім не сподобався, і останнього було замінено на Мартіна Шина; вже відзняті сцени довелося перезнімати.
У процесі знімання страждань капітана Вілларда в готелі Сайгона Коппола прагнув до максимальної правдоподібності, сам Шин також підтримував його в цьому, занурюючи себе в депресію й навмисно зловживаючи спиртним. Більшість сцен у готелі знято, коли Мартин Шин насправді був п'яний і не звертав уваги на те, що його знімають. Це все призвело до того, що в Шина стався інфаркт, який трохи не став смертельним. Йому знадобилося декілька тижнів, щоб відновитися й повернутися до роботи, і в цей час Коппола подумував навіть про те, щоб згорнути знімання фільму. Коли знімання поновили, Шина прагнули сильно не навантажувати, і в довгих сценах Мартіна підмінював його брат , який був схожий на Шина, і зовні, й голосом. Пізніше він також записав деякі з діалогів фільму.
Другу головну роль повинен був зіграти Марлон Брандо. Його участь була потрібна тільки в фіналі фільму, тому Коппола домовився з Брандо, що той прибуде на Філіппіни до цього моменту. Коппола вимагав, щоб Брандо схуд (бо його персонаж описується як хворобливий і виснажений) і прочитав книгу Джозефа Конрада. Коли Брандо приїхав на зйомки, з'ясувалося, що він не тільки не схуд, але ще більше погладшав, і не прочитав не тільки книги Конрада, але навіть і сценарію фільму. У нього було небагато часу для знімання і він відмовлявся вчити текст своєї ролі. Практично всі монологи Курца були чистою імпровізацією Брандо, і Копполі довелося змиритися з цим. Щоб повнота Брандо не так впадала в око, Коппола знімав переважно його обличчя, все інше залишалося в затінку чи в темряві.
Відоме висловлювання Копполи про зйомки: «Ми робили цей фільм приблизно так само, як американці вели війну — нас було занадто багато, ми витрачали занадто багато грошей, і потроху їхали з глузду». Що Коппола вклав у виробництво фільму свої кошти, він відчував безпрецедентний тиск — у випадку, якщо фільм не було б закінчено у прийнятні строки або він виявився б комерційно неуспішним; режисер опинився перед реальним ризиком фінансового краху й банкрутства. Як описує Елеонор Коппола в документальному фільмі «Серце темряви: Апокаліпсис творця фільму», шлюб Копполи за час знімання практично розпався, а сам Коппола пережив серйозний нервовий зрив.
Коли знімання було закінчено, Коппола привіз до Голлівуда більше семи тонн кіноплівки, на перегляд усього відзнятого матеріалу було потрібно близько 15 годин. Через це монтаж фільму, який зазвичай займає близько півроку, розтягнувся на майже дворічний термін. Коли був готовий перший варіант фільму, виявилося, що він триває більше ніж п'ять годин, і для прокату потрібно сильно скоротити його тривалість. Коппола згадував, що це був дуже важкий для нього процес, доводилося викидати цілі сюжетні лінії, на знімання котрих було витрачено багато часу, сил і коштів. Врешті решт Коппола змонтував тригодинний варіант фільму, який показано на фестивалі в Каннах у 1979 році як «незакінчена робота». Картина мала приголомшливий успіх і завоювала головний приз фестивалю — «Золоту пальмову гілку». На прес-конференції в Каннах Коппола сказав: «Мій фільм — не про В'єтнам; він і є В'єтнам».
Перед випуском фільму в широкий прокат Копполі довелося ще трохи скоротити фільм — версія, що вийшла у прокат йшла приблизно дві з половиною години. Прокат фільму приніс високі касові збори як у США, так і в інших країнах — разом близько 100 мільйонів доларів.
Сюжет
На початку фільму немає ні назви, ні титрів. Глядач чує приглушений гул гелікоптера, який стає щораз виразніший, і бачить військові сцени — бомбардування лісу, безліч вибухів; лунає композиція «The End» групи The Doors. На цьому тлі поступово з'являється обличчя людини — головного героя, від імені якого оповідає голос за кадром.
Дія відбувається в 1969 році, на піку В'єтнамської війни. Капітан американської армії (Airborn) Бенджамін Віллард — ветеран спецпідрозділу, пригнічений внутрішніми проблемами, не пристосований більше до мирного життя — живе в готелі в Сайгоні, чекаючи наступного завдання. Він зловживає алкоголем, віддається спогадам, — іноді в гніві розбиває меблі в номері, інколи плаче. Одного дня до нього приходять декілька офіцерів і наказують йти з ними в штаб. Там офіцери на чолі з генералом розповідають Вілларду про нове завдання: знайти в джунглях Камбоджі колишнього полковника американської армії Волтера Курца, який служив раніше в спеціальних військах (Зелені берети). Вони стверджують, що полковник Курц дезертував, з'їхав з глузду, наразі командує групою місцевих жителів у джунглях нейтральної Камбоджі, які шанують його, як бога. За їхніми словами, Курц зі своїми людьми вбив кількох агентів розвідки Республіки В'єтнам (Південний В'єтнам). На підтвердження вони програють кілька розлогих радіозаписів, в яких Курц порівнює себе з равликом, що повзе по лезу бритви, в наступному записі він закликає вбивати не вбиваючи. На закінчення офіцери кажуть, що Віллард, знайшовши Курца, повинен убити його. Далі Віллард говорить про себе відому фразу — «Засуджувати за вбивство тут, на цій війні, так само безглуздо, як штрафувати за перевищення швидкості на перегонах Формули-1».
Віллард починає подорож угору по річці Меконг на патрульному катері. В екіпаж катера входять ще кілька різних людей: чорношкірий командир катера Філіпс; петті-офіцер третього класу Ленс Джонсон, найкращий серфінгіст кінця 50-х; механік Джей Гікс на прізвисько «Кухар»; і чорношкірий петті-офіцер 3-го класу Тирон, якого називають «містер Чистий», — 17-річний хлопець, який, за словами Вілларда, родом з «якоїсь дупи в Південному Бронксі».
Катер прибуває спочатку в «посадкову зону», де базується гелікоптерний підрозділ — так звана «повітряна кавалерія», якою командує ексцентричний підполковник Білл Кілгор [2]. Він має допомогти екіпажу катера в проході через зону активних бойових дій. Команді треба піднятися вгору по річці в певну точку, але підполковника це місце не влаштовує — воно добре укріплене. Однак, несподівано підполковник Кілгор дізнається, що прибув Ленс Джонсон, який добре знаний як найкращий серфінгіст на узбережжі Каліфорнії. За можливість покататися на дошці разом зі знаменитістю підполковник тут таки міняє військові плани, зовсім попри можливі людські втрати. Він вирішує просто захопити село, знищивши будь-який опір, а потім весело покататися на двометровій хвилі. Наявність трупів у селі і на пляжі його не бентежить. Наступного дня, рано вранці повітряна кавалерія починає атаку на пляж і село поряд із ним. Ця сцена вражає гостротою передачі сцен бою. Методично і безглуздо, поселення з усіма його жителями знищують гелікоптери з повітря, тільки через мізерну примху однієї людини. При евакуації пораненого до гелікоптера підбігає жінка й кидає всередину пакунок із бомбою — гелікоптер вибухає, а її саму розстрілюють. Як звуковий супровід неймовірно виразно в цій сцені використано заголовну тему бою з опери Вагнера «Політ Валькірії». Коли гелікоптери придушують усі осередки опору в селищі та на пляжі, залишається розпачливий опір мешканців села з джунглів. Підполковник Кілгор викликає літаки, які випалюють усі довколишні джунглі напалмом. Підполковник радіє і звертається до Вілларда з відомою промовою:
Відчуваєш запах? Це напалм, синку. Більше ніщо у світі не пахне так.
Я люблю запах напалму зранку. Одного разу ми бомбили одну висоту дванадцять годин поспіль. І коли все закінчилося, я піднявся на неї. Там уже нікого не було, навіть жодного смердючого трупа. Тільки запах напалму! Весь пагорб був ним просякнутий. Це був запах … перемоги!
Коли-небудь ця війна закінчиться.
По мірі подорожі вгору по річці обстановка стає все похмурішою, і в головах людей відбувається те саме. Віллард вивчає досьє на Курца, отримане від офіцерів у штабі, читає його рапорти командуванню, листи дружині та синові і його інтерес до особистості Курца дедалі більше зростає. Це дійсно видатний офіцер з приголомшливою кар'єрою. По дорозі відбувається безліч інцидентів, які дедалі більше підкреслюють безглуздя їхньої місії: на Вілларда і Шефа в джунглях нападає тигр, коли вони йдуть на берег шукати манго — навіть джунглі проти цих чужих тут людей; незапланована перевірка в'єтнамського човна закінчується безглуздим і жорстоким убивством в'єтнамців після того, як дівчина робить різкий рух, а потім з'ясовується, що вона хвилювалася за своє цуценя. Гидка сцена прильоту Зірок «Плейбоя», коли скажені від сексуальної напруги й постійного психічного зриву, викликаного безглуздою бойнею, солдати беруть штурмом гелікоптер, на якому ледь встигають утекти «дівчата місяця». Ленс Джонсон приймає велику дозу ЛСД одразу після переправлення через зону бойових дій, внаслідок чого стає абсолютно неадекватним, зливаючись з наростаючим безумством того, що відбувається, і насолоджуючись його страшною красою. На лінії фронту Віллард зустрічає божевільного солдата на останньому рубежі американської армії на річці Меконг. Зранку він та його підрозділ будують міст, уночі безуспішно захищають цей міст і свої життя від нападу в'єтнамців. Вони майже не сплять і вже перестали боятися за свої життя. Вони просто божевільно роблять свою роботу, яку їм доручило командування. Дивлячись на всі ці замальовки з життя, Віллард щораз ліпше розуміє Курца і його погляди на життя, війну та конкретно на цю війну. «Тепер я знав кілька речей про Курца, яких не було в досьє», — говорить він в одному з епізодів.
Екіпаж катера не уникає втрат: спочатку, від кулі в'єтконгівця із засідки, гине Чистий, потім кинутий з берега спис потрапляє в командира Філіпса.
Після прибуття в поселення Курца Віллард зустрічає напівбожевільного фотожурналіста (його грає Денніс Гоппер), який розповідає про велич Курца і його філософії, яка спонукає людей іти за ним. Віллард залишає своїх людей на катері із вказівкою викликати бомбардувальники, якщо він не повернеться, а сам іде в село і через деякий час зустрічається з Курцом. Курц розповідає йому про свої філософські теорії, погляди на війну, людство, цивілізацію. Найвідоміший монолог Курца, в якому він згадує про один з епізодів, що стався з ним, коли він служив у спеціальних військах.
Я бачив жах… жах, котрий бачив і ти. Але в тебе немає права називати мене вбивцею. Ти можеш убити мене, в тебе є на це право. Але у тебе немає права судити мене. Людині неможливо пояснити словами, що таке потреба, якщо він не знає, що означає жах. Жах. Жах має своє обличчя… і жах повинен стати твоїм другом, інакше він стане твоїм ворогом, якого ти будеш боятися… найлютішим ворогом.
Я пам'ятаю, коли я служив у спеціальних військах… здається, це було тисячу століть тому… ми прийшли в одне село, щоб зробити щеплення дітям від полімієліта. Ми зробили це, й пішли, але — якийсь старий побіг за нами, він плакав і не міг до пуття нічого сказати. Ми повернулися в село, й побачили, що вони прийшли й відрубали всі руки, в які ми робили щеплення. Вони лежали в купці… купка маленьких дитячих рук. І я пам'ятаю… я… я плакав, я ридав, як якась баба. Мені хотілося вибити собі всі зуби, я не знав, що мені робити… І я хочу пам'ятати про це. Я не хочу забувати про це. І тоді я зрозумів… наче в мене хтось стрельнув, стрельнув алмазною кулею просто мені в лоба. І я думав: Боже мій, це геніально. Геніально. Воля, щоб зробити це — досконала, кришталево чиста. І я зрозумів, що вони сильніші за нас, тому що вони могли винести це. Це були не монстри, це були люди… треновані кадри. У них були сім'ї, у них були діти, їхні серця були сповнені любові… але в них була сила — сила, щоб зробити це. Якщо б у мене було десять дивізій таких людей, наші проблеми тут закінчилися б дуже швидко. Нам потрібні люди, що володіють високою мораллю, але в той самий час здатні мобілізувати свої первісні інстинкти і вбивати без почуття, без пристрасті, не намагаючись судити… не намагаючись судити. Тому що саме бажання судити приводить нас до поразки.
Слухаючи Курца, Віллард щоразу ліпше відчуває його, і розуміє, що в них обох немає ніякого виходу і способу повернутися до нормального життя. «Що подумали б його близькі, якщо б коли-небудь дізналися, наскільки далеко він одійшов від них?», — розмірковує Віллард. Йому натякають, що Курц бачить у ньому свого наступника. Сам Віллард розуміє, що Курц бажає померти, як воїн. І коли люди Курца виконують один зі своїх обрядів, приносячи в жертву бика, Віллард убиває Курца за допомогою мачете. Курц приймає смерть з гідністю. Вже вмираючи, він шепоче «жах… жах…», а поряд з ним Віллард знаходить надруковану доповідь, в якій рукою Курца написано «Скиньте Бомбу. Знищіть їх усіх!».
Люди, що оточували Курца, схиляються перед Віллардом і готові прийняти його як нового вождя. Але Віллард відкидає цю можливість, бо бачить, на прикладі Курца, що і цей шлях приводить у глухий кут. Він іде назад на катер і разом з Ленсом, що залишився живий, пливе по річці назад, зовсім не уявляючи, як жити далі. Повторюються передсмертні слова Курца — «жах… жах».
Режисерська версія фільму
У 2001 році компанія випустила режисерську версію фільму, під назвою «Апокаліпсис сьогодні повертається» (англ. Apocalypse Now Redux). У випуску цієї редакції також брав участь Віторіо Стораро, який придумав свій власний метод відновлення кольору на кіноплівці, щоб підготувати фільм до нового випуску. Стораро стверджує, що нова редакція фільму виглядає краще, ніж оригінальна.
Ця версія має тривалість 202 хвилини, до неї увійшли деякі спочатку вирізані при монтажі матеріали. Найважливіші з них:
- Кумедний епізод, в якому команда катера, на якому пливе Віллард, краде в підполковника Кілгора .
- Після сцени з танцями дівчат із «Плейбою» наступний епізод, коли Віллард зі своєю командою зустрічають цих таки дівчат та їх продюсера у вертольоті в якому закінчилось пальне. Віллард домовляється про обмін двох бочок палива на дві години з дівчатами для своїх солдатів. Одна з дівчат розповідає історію свого життя і говорить про своє сприйняття ганьби та сексуальної експлуатації.
- Невдовзі після смерті містера Чистого команда наштовхується на каучукову плантацію, яку захищають французи, що колонізували ці місця багато років тому. Вони допомагають поховати Чистого й потім запрошують солдатів на обід, який триває довго й супроводжується різноманітними розмовами про війну, її причини та методи ведення. Потім Віллард залишається удвох із французькою вдовою, вони курять опіум і проводять разом ніч.
- У селищі Курца останній, оточений в'єтнамським дітьми, читає Вілларду статтю з журналу «Тайм» про в'єтнамську війну. Це єдина сцена, в якій Курц з'являється при денному світлі.
Нова версія викликала ще сприятливіші відгуки серед критиків, ніж оригінальна. Деякі шанувальники фільму критикували нову версію за те, що вона занадто довга й додає у фільм не так вже й багато нового в порівнянні з оригіналом. Коппола продовжує розповсюджувати, поряд з новою режисерською версією, і оригінальну: вони обидві присутні на DVD «Повне зібрання», який вийшов у серпні 2006 року.
Найзначніше поповнення у версії Redux — антиколоніальна лінія, представлена епізодами на французькій плантації. Ця делікатна для французів критика була вилучена з фільму в 1979 році, бо прем'єра фільму відбувалася на фестивалі в Каннах — у цей час Комуністична партія була провідною політичною силою у Франції і тема війни в Індокитаї була під забороною. У фільмі патріарх родини французьких колоністів говорить про позитивну сторону колонізації в Індокитаї (ці слова набувають іронічного відтінку через сварку навколо них) разом з тим звинувачує комуністичних активістів у Франції в зраді своїх військовиків під час першої війни в Індокитаї (В'єтнамська війна вважається другою).
Альтернативні кінцівки
За законами Філіппін, після завершення знімання фільму всі декорації мали бути знищені. Коппола вирішив зруйнувати декорації за допомогою серії вибухів і зняти це на плівку, в надії так чи інакше використати ці кадри згодом. Коппола зі своїми співробітниками встановив кілька камер з різними об'єктивами й фільтрами і зняв вибухи з різних точок з різною швидкістю. На тлі цих кадрів в оригінальній версії фільму на 35-мм плівці йшли титри в кінці фільму і багато хто вважав це вказівкою на те, що Віллард усе-таки викликав бомбардувальники. Дізнавшись про таку реакцію, Коппола вирізав з кінцівки фільму ці кадри й залишив просто титри. Він заперечував, що бомбардування поселення Курца розглядалася як один з альтернативних варіантів закінчення фільму. У своєму коментарі на DVD Коппола стверджує, що це знімання повинно розглядатися як окремий міні-твір, що не має прямого стосунку до фільму.
У приватній бесіді, під час приїзду до Москви в 1979 році, Коппола розповідав, що в попередньому варіанті фіналу останнім кадром фільму повинен був стати наїзд камери (із загального плану на великий) на особу Вілларда, що виходить до аборигенів після вбивства полковника Курца. За первинним задумом режисера цей останній кадр повинен був перегукуватись з першим (котрого так і не зняли), яким фільм повинен був відкриватися: в режисерському сценарії збереглася згадка про шпаркий рух камери з космічного простору до Землі, до Південно-Східної Азії, до В'єтнаму, до Сайгону, до готелю, де на ліжку лежить Віллард, і спинитися камера мала на обличчі Вілларда (те, з чого зараз фільм і починається). У тій же бесіді Коппола пояснив, чому в картині немає і не повинно бути титрів; кожному глядачеві, що прийшов на перегляд у будь-якій точці планети, разом з квитком повинні вручити спеціальний буклет з докладною розповіддю про знімання фільму і з докладною інформацією про його авторів з переліком усіх членів знімальної групи. Не виключено, що Коппола в 1979 році дотримувався цього погляду тому, що саме тоді він активно спілкувався з режисером Годфрі Реджіо, котрий працював над створенням повнометражного документального фільму «Кояніскацці» і вважав, що «слово, на відміну від художнього образу, не сприяє встановленню контактів між людьми» (з приватної бесіди з Реджіо), а тому і стрічка «Кояніскацці» не повинна була містити жодних титрів і випускати в кінопрокат її треба разом зі спеціальним буклетом.
Існує декілька різних версій титрів у кінці фільму. Реліз фільму на плівці 70 мм не містить титрів у кінці (крім напису Copyright 1979 Omni Zoetrope), і в останніх кадрах фільму Віллард пливе на катері повз статую кам'яного ідола, яка поступово розчиняється в темряві. У версії на плівці 35 мм титри показуються на тлі вибухів. Нарешті, в останній з версій 1979 року, найпоширенішій, титри йдуть на чорному тлі. У версії Redux титри також показуються на чорному тлі, але при цьому лунає музика і чути звуки джунглів.
Ролі виконували
- Мартін Шин — капітан Бенджамін Л. Віллард
- Марлон Брандо — полковник Волтер Куртц
- Фредерік Форрест — Джей «Шеф» Гікс, механік
- — Ленс Джонсон
- Ларрі (Лоуренс) Фішберн — Тайрон «Чистий» Міллер
- — Джордж Філліпс, командир човна
- Роберт Дюваль — підполковник Кілгор
- Денніс Гоппер — фотожурналіст
- — генерал-лейтенант Корман
- — Джері, особа у цивільному
- Гаррісон Форд — полковник Лукас
- Скотт Гленн — капітан Річард М. Колбі
- Коллін Кемп — дівчина «Плейбоя» («Міс травень»)
- — «Дівчина року» журналу «Плейбой»
- — дівчина «Плейбоя»
- Френсіс Форд Коппола — режисер на місці висадки
- Вітторіо Стораро — оператор на місці висадки
- Р. Лі Ермі — пілот гелікоптера
- — Юбер де Маре (тільки в режисерській версії)
- — Роксана Сарро (тільки в режисерській версії)
- Чарлі Шин — солдат (в титрах не зазначений)
- Марк Коппола — оповідач
Команда
- Френсіс Форд Коппола — режисер, продюсер
- , Френсіс Форд Коппола — сценарій
- — дикторський текст
- Вітторіо Стораро — оператор-постановник
- Енріко Уметеллі — оператор
- Дін Тавуларіс — художник-постановник
- Річард Маркс — головний редактор
- Волтер Мюрх, Джеральд Бі Грінберг, Ліза Фрахтман — редактори
- Денніс Якоб — креативний консультант
- Дік Вайт, Фред Рексер молодший, підполковник у відставці Пітер Кама, Пол Грегорі, Річард Діогварді, Дуг Райан — військові консультанти
- Кармайн Коппола, Френсіс Форд Коппола — композитори
- Волтер Мерч — звукооператор
- Анжело Грем — художник
- Джордж Ар Нельсон — декоратор
- Чарльз І Джеймс, Денніс Ем Філл, Джордж Літтл, Ластер Бейлес, Норман Барза — костюми
- Джек Янг, Фред Сі Блау молодший — грим
- Джозеф Ломбарді, Ей Ді Флауерс — спецефекти (координатори групи)
- Джеррі Цайзмер, Ларрі Джей Франко, Тоні Брандт — асистенти режисера
- Фред Рус, Грей Фредріксон, Том Стернберг — співпродюсери
- Кім Обрі — продюсер режисерській версії
Музика та вірші
У фільмі звучать уривки з таких творів:
- «The End» («Кінець») гурту The Doors. Композиція з дебютного альбому гурту якнайліпше узгоджується з темою безглуздого вбивства, піднятою у фільмі. Вона містить так звану Едипову частину, в якій убивця розправляється з власними батьками. Пісня у фільмі звучить два рази — на самому початку і під час епізоду з убивством Куртца. В останньому випадку можна чітко розібрати нецензурні викрики, які було ретельно завуальовано в альбомній версії;
- The Hollow Men" Томаса Стернза Еліота (TS Elloit);
- «I Can't Get No Satisfaction» гурту The Rolling Stones;
- «Love Me, and Let Me Love You» Роберта Дюволла;
- «The Ride of the Valkyrier» Ріхарда Вагнера з опери «Валькірія» («Die Walkure»), частини циклу «Кільце Нібелунга» («Der Ring des Nibelungen»), у виконанні Віденського симфонічного оркестру, диригент — сер Георг Шолті (Georg Solti);
- «Let the Good Times Roll» Леонарда Лі (Leonard Lee);
- «Suzie Q» («Сьюзі Кью») (Дейл Гокінс [Dale Hawkins], Ес Джей Льюіс [S. J. Lewis], Е. Бродвотер [E. Broadwater]) у виконанні Flash Cadillac;
- уривки з «Mnog Gar Music from Vietnam»;
- «Collection Musée De 1'Homme»;
- «Surfin' Safari» Браяна Вілсона (Brian Wilson) та Майка Лава (Mike Love).
Компанія Nonesuch Records випустила саундтрек до фільму. У сучасній редакції він являє собою подвійний компакт-диск на якому записано загалом 30 треків (повні версії пісень та уривки з фільму).
Відгуки
«Апокаліпсис сьогодні» після прем'єри у 1979 році викликав безліч суперечливих відгуків у аудиторії — одні захоплено хвалили фільм, інші обсипали його лайкою. Деякі критики писали, що фільм занадто претензійний; інші казали, що фільм закінчується хтозна чим після розкішного першого акту. З іншого боку, Роджер Еберт, який оголосив «Апокаліпсис сьогодні» найкращим фільмом 1979 року і додав його у свій список великих фільмів, писав:
«Апокаліпсис сьогодні» — найкращий фільм про В'єтнам, і один з найбільших коли-небудь знятих фільмів, тому що він просувається набагато далі, ніж усі інші, в темні куточки людської душі. Він не стільки про війну, скільки про те, як війна витягує на поверхню таку правду про людей, якої б вони ніколи не дізнались.
У наші дні багато хто вважає фільм шедевром ери Нового Голлівуду. У списку «100 років — 100 фільмів», складеному Американським інститутом кінематографії (AFI), він займає 28 місце. Слова полковника Кілгора «Я люблю запах напалму вранці» займають 12 місце в списку AFI «100 років — 100 цитат із фільмів». 2002 року журнал «Сайт енд саунд» провів опитування кінокритиків, попросивши їх назвати найкращий фільм останньої чверті XX століття, і «Апокаліпсис сьогодні» опинився на першому місці. У списку 250 найліпших фільмів на сайті IMDb він займає 51 місце з рейтингом 8,4 з 10 (станом на 18 вересня 2018 року).
Довге та складне знімання фільму зробило його символом небезпеки, якої зазнає виробництво кіно, коли режисер має занадто великий контроль над усім процесом виробництва. Відтоді жоден масштабний кінопроєкт режисери не знімають самостійно.
Фільм та книга
Хоча «Апокаліпсис сьогодні» знято за мотивами книги Джозефа Конрада «Серце темряви», він значно відхиляється од вихідного матеріалу. Дія новели Конрада, яку він написав із досвіду власних переживань, відбувається в Конго в XIX столітті. Курц і Марлоу (який у фільмі названий Віллардом) — обидва агенти бельгійської компанії, яка заготовляє слонову кістку й жорстоко експлуатує місцеві африканські племена. Коли Марлоу прибуває в поселення Курца, він виявляє, що людина, колись цивілізована й гуманна, з'їхала з глузду й повернулася в дикий, первісний стан, командуючи невеликим племенем місцевих жителів з використанням жорстоких методів (наприклад, паркан його поселення прикрашено людськими черепами). Новела закінчується тим, що Курц умирає на зворотному шляху, й оповідач розмірковує про річку, що тече без кінця «в серце неосяжної темряви».
Одне з основних змін у фільмі в порівнянні з новелою стосується мотивації головного персонажа. У Конрада Марлоу — просто стерновий катера, посланий до Курца, щоб забрати добуту слонову кістку, який поступово потрапляє під вплив сильної особистості Курца. Коли він виявляє, що Курц серйозно хворий, Марлоу вживає енергійних зусиль, щоб доставити його додому. У фільмі ж Вілларда послано, щоб убити Курца. Крім того, багато епізодів фільму, такі, як події коло моста До-Лунг, вертолітна атака, персонаж полковника Кілгора, не мають схожих образів у книзі й були цілком придумані авторами сценарію. Зовнішній вигляд Марлона Брандо в фільмі також сильно відрізняється від опису Курца в новелі — у Конрада Курц дуже худий і виглядає хворобливо. Однак, інші аспекти фільму — персонаж Дениса Гоппера, концепція Курца як лідера місцевого племені, яке шанує його, як бога, його малярійна гарячка, написаний ним вигук «Убий їх усіх!» і останні слова Курца «Жах… Жах…» практично слово в слово повторюють зміст книги Конрада.
Коппола стверджував, що багато епізодів фільму — атака на катер за допомогою стріл і списів, наприклад — зроблено з поваги до духу новели Конрада й, зокрема, до висловлюваної в ній критики основ сучасної цивілізації та прогресу. Хоча європейську колонізація Африки замінено у фільмі на американську інтервенцію, це не змінює змісту універсального послання книги.
Нагороди та номінації
Премія «Оскар» | |
---|---|
1. Найкраща робота оператора | |
2. Найкращий звук | |
«Золотий Глобус» | |
1. Найкраща чоловіча роль другого плану | |
2. Найкращий режисер | |
3. Найкращий саундтрек | |
БАФТА | |
1. Найкраща чоловіча роль другого плану | |
2. Найкращий режисер |
1979 Каннський кінофестиваль — «Золота пальмова гілка» та приз ФІПРЕССІ
1980 Премія «Оскар»
- Перемога — найкраща робота оператора — Вітторіо Стораро
- Перемога — найкращий звук
- Номінація — найкращий фільм
- Номінація — найкращий режисер — Френсіс Ф. Коппола
- Номінація — найкращий адаптований сценарій — Френсіс Ф. Коппола, Джон Міліус
- Номінація — найкраща чоловіча роль другого плану — Роберт Дюволл
- Номінація — найкращі декорації
- Номінація — найкращий монтаж — Ліза Фрухтман, Джеральд Б. Грінберг, Річард Маркс та Волтер Мерч
Широко поширена думка, що «Апокаліпсис сьогодні» не здобув премію «Оскар» за найкращий фільм у 1980 році лише тому, що за рік до цього «Оскар» дістався іншому фільму про в'єтнамську війну («Мисливець на оленів»), і що фільм, який отримав «Оскар» 1980 року («Крамер проти Крамера») набагато слабший, за «Апокаліпсис сьогодні».
1980 Премія «Золотий глобус»
- Перемога — найкращий режисер — Френсіс Ф. Коппола
- Перемога — найкраща чоловіча роль другого плану — Роберт Дюволл
- Перемога — найкраща музика до фільму — Кармайн Коппола, Френсіс Ф. Коппола
- Номінація — найкращий фільм (драма)
1980 Британська академія телебачення і кіномистецтва БАФТА
- Перемога — найкращий режисер — Френсіс Ф. Коппола
- Перемога — найкраща чоловіча роль другого плану — Роберт Дюволл
- Номінація — найкращий актор — Мартін Шин
- Номінація — найкраща робота оператора — Вітторіо Стораро
- Номінація — найкращий монтаж — Ліза Фрухтман, Джеральд Б. Грінберг, Річард Маркс та Волтер Мерч
- Номінація — найкращий фільм
- Номінація — найкращий саундтрек
- Номінація — найкраща робота художника-постановника
- Номінація — премія Ентоні Ескуіта за написання музики до фільму
Див. також
Примітки
- Box Office Mojo — 1999.
- В титрах фільму явно зазначено «lieutenant colonel». Це звання відповідає українському підполковнику (саме так і перекладається). Разом з цим, у всіх перекладах фільму на російську або українську мови, що існуюють на даний час, Кілгора називають полковником. Герої фільму звертаються до Кілгора, як до полковника, з ввічливості, в данину традиціям американської армії. Важливо, що Кілгор носить знаки розрізнення підполковника — срібний лист.
- Всі дівчата «Плейбоя» дійсно були такими: Синтія Вуд — «Міс лютий» 1973 р. і Лінда Карпентер — «Міс серпень» 1976 р. були моделями, що знімалися для журналу. «Міс травень» зіграла акторка (а потім і продюсер) Колін Кемп, також знімалася для «Плейбоя» в стилі пін-ап, що відома глядачам за роллю сержанта Кетлін Кіркленд (Kathleen Kirkland) в другій частині серіалу «Поліцейська академія».
Посилання
- Апокаліпсис сьогодні на сайті IMDb (англ.)
- Сторінка фільму на сайті filmsite.org [ 14 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- Колекція рецензій на фільм на сайті metacritic.com [ 3 березня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
- Оригінальний саундтрек до фільму на сайті amazon.com [ 2 квітня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Apoka lipsis sogo dni angl Apocalypse Now doslivnij pereklad nazvi Apokalipsis teper kinofilm pro vijnu u V yetnami Film znyav Frensis Ford Koppola za vlasnim scenariyem za uchasti ta yakij buv napisanij za motivami romanu Dzhozefa Konrada Serce temryavi Film nagorodzheno Zolotoyu palmovoyu gilkoyu golovnim prizom Kannskogo kinofestivalyu i premiyeyu Oskar za najkrashu operatorsku robotu Ya vpevnenij sho stvoriv vitvir mistectva i ne mig zrobiti krashe skazav Frensis Koppola pro cej film Apokalipsis sogodniApocalypse NowZhanr drama vijskovijRezhiser Frensis Ford KoppolaProdyuser Frensis Ford KoppolaScenarist Dzhozef Konrad roman Frensis Ford KoppolaNa osnovi Serce pitmiU golovnih rolyah Martin Shin Marlon Brando Robert Dyuvoll Frederik Forrest Sem Bottoms Lourens Fishbern Albert Holl Garrison FordOperator Vittorio StoraroKompozitor Frensis Ford KoppolaHudozhnik dKinokompaniyaDistrib yutor United Artists 1979 Miramax Films 2001 Paramount Pictures nini Trivalist Kinoteatralna versiya 153 hv Redux 202 hv Rozshirena rezhiserska versiya 289 hv Mova anglijskaKrayina SShARik 1979Data vihodu 15 serpnya 1979 28 serpnya 1987 3 serpnya 2001Koshtoris 31 mln Kasovi zbori 83 471 511 1 i 92 158 064 1 IMDb ID 0078788Rejting MPAA Rlionsgate com movies apocalypse now Apokalipsis sogodni u Vikishovishi Golovna syuzhetna liniya filmu rozpovid pro kapitana amerikanskoyi armiyi Povitryano desantna diviziya Villarda yakogo vidryadili u dzhungli Kambodzhi shob znishiti bozhevilnogo polkovnika Kurca kotrij komanduye zagonom iz miscevih zhiteliv i zvinuvachuyetsya u vbivstvi oficeriv soyuznickoyi pivdennov yetnamskoyi armiyi Pid chas podorozhi z Villardom vidbuvayetsya bagato divnih podij i pid vplivom navkolishnih obstavin vin u miru nablizhennya do meti postupovo vtrachaye vidchuttya realnosti ta perestaye rozumiti sho jomu robiti dali Bagato hto z kinokritikiv vvazhayut sho film yak i novela Dzhozefa Konrada vede glyadacha daleko vglib lyudskoyi psihiki a vijna ye lishe fonom dlya proyavu tih lyudskih yakostej yaki zazvichaj ne lezhat na poverhni Kapitana Villarda u filmi graye Martin Shin polkovnika Kurca Marlon Brando Takozh mozhna vidiliti yaskravi personazhi Denisa Goppera napivbozhevilnij fotozhurnalist filosof u Kurcovim tabori i Roberta Dyuvala ekscentrichnij komandir povitryanoyi kavaleriyi pidpolkovnik Kilgor V epizodichnih rolyah zalucheni kilka inshih vidomih aktoriv takih yak Garrison Ford i Lourens Fishbern Film stav shiroko vidomij u presi zadovgo do jogo vipusku cherez dovgij ta vazhkij znimalnij proces Druzhina Koppoli piznishe napisala knigu v yakij rozpovidala pro te yak znimavsya film vona takozh brala uchast u stvorenni dokumentalnogo filmu Serce temryavi Apokalipsis tvorcya filmu sho rozpovidaye pro stvorennya filmu Apokalipsis sogodni Na 1 bereznya 2024 roku film zajmav 56 tu poziciyu u spisku 250 krashih filmiv za versiyeyu IMDb PeredistoriyaScenarij dlya filmu spochatku napisav Dzhon Milius yakij piznishe stav vidomim yak rezhiser filmiv i Milius rozpovidav sho napisati scenarij jogo nadihnuli slova profesora u yakogo vin navchavsya profesor stverdzhuvav sho nikomu she ne vdavalosya znyati horoshij film za romanom Serce temryavi popri te sho sprobi zrobiti ce robili taki mitci yak Orson Vells i Richard Bruks Scenarij Miliusa zovsim ne peredbachav sho film stane antivoyennim yak ce zgodom stalosya Milius dotrimuvavsya politichno pravih poglyadiv i scenarij filmu mistiv kilka monologiv u yakih polkovnik Kurc vihvalyav perevagi vijni j sposobu zhittya voyina Nazvu filmu Apokalipsis sogodni bukvalno Apokalipsis teper spochatku Milius sprijmav yak cinichnu vidpovid lozungu hippi Nirvana zaraz Spochatku peredbachalosya sho strichku znimatime Dzhordzh Lukas yakij buv u toj chas protezhe Koppoli na studiyi Koppola zasnuvav cyu studiyu yak alternativu osnovnim gollivudskim studiyam i planuvav vikoristovuvati yiyi dlya pidtrimki molodih rezhiseriv yaki neshodavno zakinchili rezhiserski shkoli ta kursi Vijna u V yetnami bula same todi u rozpali i pochatkovij plan polyagav u tomu shob znimati kartinu bezposeredno u V yetnami na partizanskij maner Odnak kompaniya Warner Brothers u yakoyi buv dogovir z Zoetrope vidmovilasya finansuvati takij proyekt motivuvavshi ce yak i sumnivami v komercijnomu uspihovi filmu tak i mirkuvannyami bezpeki rizik u tomu sho tvorci filmu postrazhdayut pri znimanni u zoni bojovih dij buv chimalij Lukas piznishe stverdzhuvav sho j sama studiya Zoetrope divilas na cej proyekt yak na navizhenij ta j do nogo samogo i jogo koleg po proyektu stavilisya tak samo Odnak ideya znyati film za scenariyem Miliusa ne polishala Koppolu i cherez kilka rokiv vin virishiv znimati film sam Hodili chutki sho ce viklikalo deyaki tertya mizh nim i Lukasom yakij stav na toj chas uspishnim i duzhe vidomim spochatku zavdyaki filmu Amerikanski grafiti a potim blokbasteru Zoryani vijni Koppola virishiv znimati film povnistyu na vlasni koshti vikoristovuyuchi groshi zarobleni na znimanni dvoh Hreshenih batkiv ta vzyavshi kredit u banku Vin nadavav velikogo znachennya tomu shob u jogo rukah buv povnij kontrol nad stvorennyam filmu i nihto ne obmezhuvav svobodu jogo tvorchosti Znimalnij procesKoppola znachno doopracyuvav scenarij zgidno zi svoyim bachennyam temi viluchivshi z nogo bezlich dialogiv u stili macho i zminivshi kincivku U kincivci Miliusa Villard i Kurc ob yednuyutsya shob protistoyati povitryanij ataci amerikanciv na selishe polkovnika selo znishuyetsya masovim bombarduvannyam i poranenij Kurc umiraye na rukah Villarda Koppola vidkinuv takij final yak zanadto sproshenij Kincivka perepisuvalas bezlich raziv uzhe v procesi znimannya filmu v rezultati bilsha chastina roli Kurca stala improvizaciyeyu Marlona Brando Zakadrovij tekst kartini napisav uzhe v procesi montazhu yakij do cogo buduchi vijskovim korespondentom u V yetnami napisav dokumentalnu knigu Dispatches Apokalipsis sogodni stav pershoyu spilnoyu robotoyu Koppoli ta operatora Vittorio Storaro sho znyav do togo momentu kilka filmiv z Bernardo Bertoluchchi Film znimali z bereznya 1976 roku po serpen 1977 roku na Filippinah zdebilshogo na richci Istoriya jogo stvorennya stala majzhe legendoyu cherez trivalij chas znimannya i chislenni trudnoshi yaki postijno dovodilosya dolati Film obijshovsya znachno dorozhche nizh ce bulo zaplanovano ta j znimali jogo nabagato dovshe vid pochatkovogo rozkladu Amerikanskij uryad i vijskove komanduvannya bachachi sho Koppola zbirayetsya znyati film yakij ne zbigayetsya z oficijnim poglyadom na vijnu u V yetnami vidmovilisya bud yakim chinom dopomagati u znimanni strichki Koppola znajshov pidtrimku v uryadu Filippin yakij todi mav neprosti stosunki z SShA i filippinski zbrojni sili pogodilisya nadati vertoloti razom iz pilotami Pozayak piloti pogano uyavlyali sobi znimalnij proces znadobivsya deyakij chas shob poyasniti yim sho vid nih vimagayetsya U cej chas uryad Filippin viv bojovi diyi proti povstanciv i dosit chasto v toj moment koli piloti buli gotovi rozpochati znimannya yih vidklikali dlya uchasti v cih boyah Potim vijskove komanduvannya nadsilalo vertoloti znovu ale v nih buli vzhe inshi piloti yakih potribno bulo navchati zanovo Neodnorazovi sprobi Koppoli poyasniti filippinskim generalam sho potribno nadsilati odnih i tih samih pilotiv ne mali uspihu V rezultati scenu vertolitnoyi ataki na v yetnamske selo yaka zajmaye u filmi blizko 15 hvilin znimali protyagom dekilkoh misyaciv Nevdovzi pislya pochatku znimannya bilshist pobudovanih dekoracij buli zrujnovani raptovim tajfunom Dovelosya buduvati yih zanovo sho prizvelo do znachnih materialnih ta chasovih vitrat Golovnu rol povinen buv grati Garvi Kejtel odnak koli Koppola vidznyav pevnu kilkist epizodiv gra Kejtelya jomu zovsim ne spodobavsya i ostannogo bulo zamineno na Martina Shina vzhe vidznyati sceni dovelosya pereznimati U procesi znimannya strazhdan kapitana Villarda v goteli Sajgona Koppola pragnuv do maksimalnoyi pravdopodibnosti sam Shin takozh pidtrimuvav jogo v comu zanuryuyuchi sebe v depresiyu j navmisno zlovzhivayuchi spirtnim Bilshist scen u goteli znyato koli Martin Shin naspravdi buv p yanij i ne zvertav uvagi na te sho jogo znimayut Ce vse prizvelo do togo sho v Shina stavsya infarkt yakij trohi ne stav smertelnim Jomu znadobilosya dekilka tizhniv shob vidnovitisya j povernutisya do roboti i v cej chas Koppola podumuvav navit pro te shob zgornuti znimannya filmu Koli znimannya ponovili Shina pragnuli silno ne navantazhuvati i v dovgih scenah Martina pidminyuvav jogo brat yakij buv shozhij na Shina i zovni j golosom Piznishe vin takozh zapisav deyaki z dialogiv filmu Drugu golovnu rol povinen buv zigrati Marlon Brando Jogo uchast bula potribna tilki v finali filmu tomu Koppola domovivsya z Brando sho toj pribude na Filippini do cogo momentu Koppola vimagav shob Brando shud bo jogo personazh opisuyetsya yak hvoroblivij i visnazhenij i prochitav knigu Dzhozefa Konrada Koli Brando priyihav na zjomki z yasuvalosya sho vin ne tilki ne shud ale she bilshe pogladshav i ne prochitav ne tilki knigi Konrada ale navit i scenariyu filmu U nogo bulo nebagato chasu dlya znimannya i vin vidmovlyavsya vchiti tekst svoyeyi roli Praktichno vsi monologi Kurca buli chistoyu improvizaciyeyu Brando i Koppoli dovelosya zmiritisya z cim Shob povnota Brando ne tak vpadala v oko Koppola znimav perevazhno jogo oblichchya vse inshe zalishalosya v zatinku chi v temryavi Vidome vislovlyuvannya Koppoli pro zjomki Mi robili cej film priblizno tak samo yak amerikanci veli vijnu nas bulo zanadto bagato mi vitrachali zanadto bagato groshej i potrohu yihali z gluzdu Sho Koppola vklav u virobnictvo filmu svoyi koshti vin vidchuvav bezprecedentnij tisk u vipadku yaksho film ne bulo b zakincheno u prijnyatni stroki abo vin viyavivsya b komercijno neuspishnim rezhiser opinivsya pered realnim rizikom finansovogo krahu j bankrutstva Yak opisuye Eleonor Koppola v dokumentalnomu filmi Serce temryavi Apokalipsis tvorcya filmu shlyub Koppoli za chas znimannya praktichno rozpavsya a sam Koppola perezhiv serjoznij nervovij zriv Koli znimannya bulo zakincheno Koppola priviz do Gollivuda bilshe semi tonn kinoplivki na pereglyad usogo vidznyatogo materialu bulo potribno blizko 15 godin Cherez ce montazh filmu yakij zazvichaj zajmaye blizko pivroku roztyagnuvsya na majzhe dvorichnij termin Koli buv gotovij pershij variant filmu viyavilosya sho vin trivaye bilshe nizh p yat godin i dlya prokatu potribno silno skorotiti jogo trivalist Koppola zgaduvav sho ce buv duzhe vazhkij dlya nogo proces dovodilosya vikidati cili syuzhetni liniyi na znimannya kotrih bulo vitracheno bagato chasu sil i koshtiv Vreshti resht Koppola zmontuvav trigodinnij variant filmu yakij pokazano na festivali v Kannah u 1979 roci yak nezakinchena robota Kartina mala prigolomshlivij uspih i zavoyuvala golovnij priz festivalyu Zolotu palmovu gilku Na pres konferenciyi v Kannah Koppola skazav Mij film ne pro V yetnam vin i ye V yetnam Pered vipuskom filmu v shirokij prokat Koppoli dovelosya she trohi skorotiti film versiya sho vijshla u prokat jshla priblizno dvi z polovinoyu godini Prokat filmu prinis visoki kasovi zbori yak u SShA tak i v inshih krayinah razom blizko 100 miljoniv dolariv SyuzhetNa pochatku filmu nemaye ni nazvi ni titriv Glyadach chuye priglushenij gul gelikoptera yakij staye shoraz viraznishij i bachit vijskovi sceni bombarduvannya lisu bezlich vibuhiv lunaye kompoziciya The End grupi The Doors Na comu tli postupovo z yavlyayetsya oblichchya lyudini golovnogo geroya vid imeni yakogo opovidaye golos za kadrom Diya vidbuvayetsya v 1969 roci na piku V yetnamskoyi vijni Kapitan amerikanskoyi armiyi Airborn Bendzhamin Villard veteran specpidrozdilu prignichenij vnutrishnimi problemami ne pristosovanij bilshe do mirnogo zhittya zhive v goteli v Sajgoni chekayuchi nastupnogo zavdannya Vin zlovzhivaye alkogolem viddayetsya spogadam inodi v gnivi rozbivaye mebli v nomeri inkoli plache Odnogo dnya do nogo prihodyat dekilka oficeriv i nakazuyut jti z nimi v shtab Tam oficeri na choli z generalom rozpovidayut Villardu pro nove zavdannya znajti v dzhunglyah Kambodzhi kolishnogo polkovnika amerikanskoyi armiyi Voltera Kurca yakij sluzhiv ranishe v specialnih vijskah Zeleni bereti Voni stverdzhuyut sho polkovnik Kurc dezertuvav z yihav z gluzdu narazi komanduye grupoyu miscevih zhiteliv u dzhunglyah nejtralnoyi Kambodzhi yaki shanuyut jogo yak boga Za yihnimi slovami Kurc zi svoyimi lyudmi vbiv kilkoh agentiv rozvidki Respubliki V yetnam Pivdennij V yetnam Na pidtverdzhennya voni prograyut kilka rozlogih radiozapisiv v yakih Kurc porivnyuye sebe z ravlikom sho povze po lezu britvi v nastupnomu zapisi vin zaklikaye vbivati ne vbivayuchi Na zakinchennya oficeri kazhut sho Villard znajshovshi Kurca povinen ubiti jogo Dali Villard govorit pro sebe vidomu frazu Zasudzhuvati za vbivstvo tut na cij vijni tak samo bezgluzdo yak shtrafuvati za perevishennya shvidkosti na peregonah Formuli 1 Villard pochinaye podorozh ugoru po richci Mekong na patrulnomu kateri V ekipazh katera vhodyat she kilka riznih lyudej chornoshkirij komandir katera Filips petti oficer tretogo klasu Lens Dzhonson najkrashij serfingist kincya 50 h mehanik Dzhej Giks na prizvisko Kuhar i chornoshkirij petti oficer 3 go klasu Tiron yakogo nazivayut mister Chistij 17 richnij hlopec yakij za slovami Villarda rodom z yakoyis dupi v Pivdennomu Bronksi Kater pribuvaye spochatku v posadkovu zonu de bazuyetsya gelikopternij pidrozdil tak zvana povitryana kavaleriya yakoyu komanduye ekscentrichnij pidpolkovnik Bill Kilgor 2 Vin maye dopomogti ekipazhu katera v prohodi cherez zonu aktivnih bojovih dij Komandi treba pidnyatisya vgoru po richci v pevnu tochku ale pidpolkovnika ce misce ne vlashtovuye vono dobre ukriplene Odnak nespodivano pidpolkovnik Kilgor diznayetsya sho pribuv Lens Dzhonson yakij dobre znanij yak najkrashij serfingist na uzberezhzhi Kaliforniyi Za mozhlivist pokatatisya na doshci razom zi znamenitistyu pidpolkovnik tut taki minyaye vijskovi plani zovsim popri mozhlivi lyudski vtrati Vin virishuye prosto zahopiti selo znishivshi bud yakij opir a potim veselo pokatatisya na dvometrovij hvili Nayavnist trupiv u seli i na plyazhi jogo ne bentezhit Nastupnogo dnya rano vranci povitryana kavaleriya pochinaye ataku na plyazh i selo poryad iz nim Cya scena vrazhaye gostrotoyu peredachi scen boyu Metodichno i bezgluzdo poselennya z usima jogo zhitelyami znishuyut gelikopteri z povitrya tilki cherez mizernu primhu odniyeyi lyudini Pri evakuaciyi poranenogo do gelikoptera pidbigaye zhinka j kidaye vseredinu pakunok iz bomboyu gelikopter vibuhaye a yiyi samu rozstrilyuyut Yak zvukovij suprovid nejmovirno virazno v cij sceni vikoristano zagolovnu temu boyu z operi Vagnera Polit Valkiriyi Koli gelikopteri pridushuyut usi oseredki oporu v selishi ta na plyazhi zalishayetsya rozpachlivij opir meshkanciv sela z dzhungliv Pidpolkovnik Kilgor viklikaye litaki yaki vipalyuyut usi dovkolishni dzhungli napalmom Pidpolkovnik radiye i zvertayetsya do Villarda z vidomoyu promovoyu Vidchuvayesh zapah Ce napalm sinku Bilshe nisho u sviti ne pahne tak Ya lyublyu zapah napalmu zranku Odnogo razu mi bombili odnu visotu dvanadcyat godin pospil I koli vse zakinchilosya ya pidnyavsya na neyi Tam uzhe nikogo ne bulo navit zhodnogo smerdyuchogo trupa Tilki zapah napalmu Ves pagorb buv nim prosyaknutij Ce buv zapah peremogi Koli nebud cya vijna zakinchitsya Po miri podorozhi vgoru po richci obstanovka staye vse pohmurishoyu i v golovah lyudej vidbuvayetsya te same Villard vivchaye dosye na Kurca otrimane vid oficeriv u shtabi chitaye jogo raporti komanduvannyu listi druzhini ta sinovi i jogo interes do osobistosti Kurca dedali bilshe zrostaye Ce dijsno vidatnij oficer z prigolomshlivoyu kar yeroyu Po dorozi vidbuvayetsya bezlich incidentiv yaki dedali bilshe pidkreslyuyut bezgluzdya yihnoyi misiyi na Villarda i Shefa v dzhunglyah napadaye tigr koli voni jdut na bereg shukati mango navit dzhungli proti cih chuzhih tut lyudej nezaplanovana perevirka v yetnamskogo chovna zakinchuyetsya bezgluzdim i zhorstokim ubivstvom v yetnamciv pislya togo yak divchina robit rizkij ruh a potim z yasovuyetsya sho vona hvilyuvalasya za svoye cucenya Gidka scena prilotu Zirok Plejboya koli skazheni vid seksualnoyi naprugi j postijnogo psihichnogo zrivu viklikanogo bezgluzdoyu bojneyu soldati berut shturmom gelikopter na yakomu led vstigayut utekti divchata misyacya Lens Dzhonson prijmaye veliku dozu LSD odrazu pislya perepravlennya cherez zonu bojovih dij vnaslidok chogo staye absolyutno neadekvatnim zlivayuchis z narostayuchim bezumstvom togo sho vidbuvayetsya i nasolodzhuyuchis jogo strashnoyu krasoyu Na liniyi frontu Villard zustrichaye bozhevilnogo soldata na ostannomu rubezhi amerikanskoyi armiyi na richci Mekong Zranku vin ta jogo pidrozdil buduyut mist unochi bezuspishno zahishayut cej mist i svoyi zhittya vid napadu v yetnamciv Voni majzhe ne splyat i vzhe perestali boyatisya za svoyi zhittya Voni prosto bozhevilno roblyat svoyu robotu yaku yim doruchilo komanduvannya Divlyachis na vsi ci zamalovki z zhittya Villard shoraz lipshe rozumiye Kurca i jogo poglyadi na zhittya vijnu ta konkretno na cyu vijnu Teper ya znav kilka rechej pro Kurca yakih ne bulo v dosye govorit vin v odnomu z epizodiv Ekipazh katera ne unikaye vtrat spochatku vid kuli v yetkongivcya iz zasidki gine Chistij potim kinutij z berega spis potraplyaye v komandira Filipsa Pislya pributtya v poselennya Kurca Villard zustrichaye napivbozhevilnogo fotozhurnalista jogo graye Dennis Gopper yakij rozpovidaye pro velich Kurca i jogo filosofiyi yaka sponukaye lyudej iti za nim Villard zalishaye svoyih lyudej na kateri iz vkazivkoyu viklikati bombarduvalniki yaksho vin ne povernetsya a sam ide v selo i cherez deyakij chas zustrichayetsya z Kurcom Kurc rozpovidaye jomu pro svoyi filosofski teoriyi poglyadi na vijnu lyudstvo civilizaciyu Najvidomishij monolog Kurca v yakomu vin zgaduye pro odin z epizodiv sho stavsya z nim koli vin sluzhiv u specialnih vijskah Ya bachiv zhah zhah kotrij bachiv i ti Ale v tebe nemaye prava nazivati mene vbivceyu Ti mozhesh ubiti mene v tebe ye na ce pravo Ale u tebe nemaye prava suditi mene Lyudini nemozhlivo poyasniti slovami sho take potreba yaksho vin ne znaye sho oznachaye zhah Zhah Zhah maye svoye oblichchya i zhah povinen stati tvoyim drugom inakshe vin stane tvoyim vorogom yakogo ti budesh boyatisya najlyutishim vorogom Ya pam yatayu koli ya sluzhiv u specialnih vijskah zdayetsya ce bulo tisyachu stolit tomu mi prijshli v odne selo shob zrobiti sheplennya dityam vid polimiyelita Mi zrobili ce j pishli ale yakijs starij pobig za nami vin plakav i ne mig do puttya nichogo skazati Mi povernulisya v selo j pobachili sho voni prijshli j vidrubali vsi ruki v yaki mi robili sheplennya Voni lezhali v kupci kupka malenkih dityachih ruk I ya pam yatayu ya ya plakav ya ridav yak yakas baba Meni hotilosya vibiti sobi vsi zubi ya ne znav sho meni robiti I ya hochu pam yatati pro ce Ya ne hochu zabuvati pro ce I todi ya zrozumiv nache v mene htos strelnuv strelnuv almaznoyu kuleyu prosto meni v loba I ya dumav Bozhe mij ce genialno Genialno Volya shob zrobiti ce doskonala krishtalevo chista I ya zrozumiv sho voni silnishi za nas tomu sho voni mogli vinesti ce Ce buli ne monstri ce buli lyudi trenovani kadri U nih buli sim yi u nih buli diti yihni sercya buli spovneni lyubovi ale v nih bula sila sila shob zrobiti ce Yaksho b u mene bulo desyat divizij takih lyudej nashi problemi tut zakinchilisya b duzhe shvidko Nam potribni lyudi sho volodiyut visokoyu morallyu ale v toj samij chas zdatni mobilizuvati svoyi pervisni instinkti i vbivati bez pochuttya bez pristrasti ne namagayuchis suditi ne namagayuchis suditi Tomu sho same bazhannya suditi privodit nas do porazki Sluhayuchi Kurca Villard shorazu lipshe vidchuvaye jogo i rozumiye sho v nih oboh nemaye niyakogo vihodu i sposobu povernutisya do normalnogo zhittya Sho podumali b jogo blizki yaksho b koli nebud diznalisya naskilki daleko vin odijshov vid nih rozmirkovuye Villard Jomu natyakayut sho Kurc bachit u nomu svogo nastupnika Sam Villard rozumiye sho Kurc bazhaye pomerti yak voyin I koli lyudi Kurca vikonuyut odin zi svoyih obryadiv prinosyachi v zhertvu bika Villard ubivaye Kurca za dopomogoyu machete Kurc prijmaye smert z gidnistyu Vzhe vmirayuchi vin shepoche zhah zhah a poryad z nim Villard znahodit nadrukovanu dopovid v yakij rukoyu Kurca napisano Skinte Bombu Znishit yih usih Lyudi sho otochuvali Kurca shilyayutsya pered Villardom i gotovi prijnyati jogo yak novogo vozhdya Ale Villard vidkidaye cyu mozhlivist bo bachit na prikladi Kurca sho i cej shlyah privodit u gluhij kut Vin ide nazad na kater i razom z Lensom sho zalishivsya zhivij plive po richci nazad zovsim ne uyavlyayuchi yak zhiti dali Povtoryuyutsya peredsmertni slova Kurca zhah zhah Rezhiserska versiya filmuU 2001 roci kompaniya vipustila rezhisersku versiyu filmu pid nazvoyu Apokalipsis sogodni povertayetsya angl Apocalypse Now Redux U vipusku ciyeyi redakciyi takozh brav uchast Vitorio Storaro yakij pridumav svij vlasnij metod vidnovlennya koloru na kinoplivci shob pidgotuvati film do novogo vipusku Storaro stverdzhuye sho nova redakciya filmu viglyadaye krashe nizh originalna Cya versiya maye trivalist 202 hvilini do neyi uvijshli deyaki spochatku virizani pri montazhi materiali Najvazhlivishi z nih Kumednij epizod v yakomu komanda katera na yakomu plive Villard krade v pidpolkovnika Kilgora Pislya sceni z tancyami divchat iz Plejboyu nastupnij epizod koli Villard zi svoyeyu komandoyu zustrichayut cih taki divchat ta yih prodyusera u vertoloti v yakomu zakinchilos palne Villard domovlyayetsya pro obmin dvoh bochok paliva na dvi godini z divchatami dlya svoyih soldativ Odna z divchat rozpovidaye istoriyu svogo zhittya i govorit pro svoye sprijnyattya ganbi ta seksualnoyi ekspluataciyi Nevdovzi pislya smerti mistera Chistogo komanda nashtovhuyetsya na kauchukovu plantaciyu yaku zahishayut francuzi sho kolonizuvali ci miscya bagato rokiv tomu Voni dopomagayut pohovati Chistogo j potim zaproshuyut soldativ na obid yakij trivaye dovgo j suprovodzhuyetsya riznomanitnimi rozmovami pro vijnu yiyi prichini ta metodi vedennya Potim Villard zalishayetsya udvoh iz francuzkoyu vdovoyu voni kuryat opium i provodyat razom nich U selishi Kurca ostannij otochenij v yetnamskim ditmi chitaye Villardu stattyu z zhurnalu Tajm pro v yetnamsku vijnu Ce yedina scena v yakij Kurc z yavlyayetsya pri dennomu svitli Nova versiya viklikala she spriyatlivishi vidguki sered kritikiv nizh originalna Deyaki shanuvalniki filmu kritikuvali novu versiyu za te sho vona zanadto dovga j dodaye u film ne tak vzhe j bagato novogo v porivnyanni z originalom Koppola prodovzhuye rozpovsyudzhuvati poryad z novoyu rezhiserskoyu versiyeyu i originalnu voni obidvi prisutni na DVD Povne zibrannya yakij vijshov u serpni 2006 roku Najznachnishe popovnennya u versiyi Redux antikolonialna liniya predstavlena epizodami na francuzkij plantaciyi Cya delikatna dlya francuziv kritika bula viluchena z filmu v 1979 roci bo prem yera filmu vidbuvalasya na festivali v Kannah u cej chas Komunistichna partiya bula providnoyu politichnoyu siloyu u Franciyi i tema vijni v Indokitayi bula pid zaboronoyu U filmi patriarh rodini francuzkih kolonistiv govorit pro pozitivnu storonu kolonizaciyi v Indokitayi ci slova nabuvayut ironichnogo vidtinku cherez svarku navkolo nih razom z tim zvinuvachuye komunistichnih aktivistiv u Franciyi v zradi svoyih vijskovikiv pid chas pershoyi vijni v Indokitayi V yetnamska vijna vvazhayetsya drugoyu Alternativni kincivkiZa zakonami Filippin pislya zavershennya znimannya filmu vsi dekoraciyi mali buti znisheni Koppola virishiv zrujnuvati dekoraciyi za dopomogoyu seriyi vibuhiv i znyati ce na plivku v nadiyi tak chi inakshe vikoristati ci kadri zgodom Koppola zi svoyimi spivrobitnikami vstanoviv kilka kamer z riznimi ob yektivami j filtrami i znyav vibuhi z riznih tochok z riznoyu shvidkistyu Na tli cih kadriv v originalnij versiyi filmu na 35 mm plivci jshli titri v kinci filmu i bagato hto vvazhav ce vkazivkoyu na te sho Villard use taki viklikav bombarduvalniki Diznavshis pro taku reakciyu Koppola virizav z kincivki filmu ci kadri j zalishiv prosto titri Vin zaperechuvav sho bombarduvannya poselennya Kurca rozglyadalasya yak odin z alternativnih variantiv zakinchennya filmu U svoyemu komentari na DVD Koppola stverdzhuye sho ce znimannya povinno rozglyadatisya yak okremij mini tvir sho ne maye pryamogo stosunku do filmu U privatnij besidi pid chas priyizdu do Moskvi v 1979 roci Koppola rozpovidav sho v poperednomu varianti finalu ostannim kadrom filmu povinen buv stati nayizd kameri iz zagalnogo planu na velikij na osobu Villarda sho vihodit do aborigeniv pislya vbivstva polkovnika Kurca Za pervinnim zadumom rezhisera cej ostannij kadr povinen buv peregukuvatis z pershim kotrogo tak i ne znyali yakim film povinen buv vidkrivatisya v rezhiserskomu scenariyi zbereglasya zgadka pro shparkij ruh kameri z kosmichnogo prostoru do Zemli do Pivdenno Shidnoyi Aziyi do V yetnamu do Sajgonu do gotelyu de na lizhku lezhit Villard i spinitisya kamera mala na oblichchi Villarda te z chogo zaraz film i pochinayetsya U tij zhe besidi Koppola poyasniv chomu v kartini nemaye i ne povinno buti titriv kozhnomu glyadachevi sho prijshov na pereglyad u bud yakij tochci planeti razom z kvitkom povinni vruchiti specialnij buklet z dokladnoyu rozpoviddyu pro znimannya filmu i z dokladnoyu informaciyeyu pro jogo avtoriv z perelikom usih chleniv znimalnoyi grupi Ne viklyucheno sho Koppola v 1979 roci dotrimuvavsya cogo poglyadu tomu sho same todi vin aktivno spilkuvavsya z rezhiserom Godfri Redzhio kotrij pracyuvav nad stvorennyam povnometrazhnogo dokumentalnogo filmu Koyaniskacci i vvazhav sho slovo na vidminu vid hudozhnogo obrazu ne spriyaye vstanovlennyu kontaktiv mizh lyudmi z privatnoyi besidi z Redzhio a tomu i strichka Koyaniskacci ne povinna bula mistiti zhodnih titriv i vipuskati v kinoprokat yiyi treba razom zi specialnim bukletom Isnuye dekilka riznih versij titriv u kinci filmu Reliz filmu na plivci 70 mm ne mistit titriv u kinci krim napisu Copyright 1979 Omni Zoetrope i v ostannih kadrah filmu Villard plive na kateri povz statuyu kam yanogo idola yaka postupovo rozchinyayetsya v temryavi U versiyi na plivci 35 mm titri pokazuyutsya na tli vibuhiv Nareshti v ostannij z versij 1979 roku najposhirenishij titri jdut na chornomu tli U versiyi Redux titri takozh pokazuyutsya na chornomu tli ale pri comu lunaye muzika i chuti zvuki dzhungliv Roli vikonuvaliMartin Shin kapitan Bendzhamin L Villard Marlon Brando polkovnik Volter Kurtc Frederik Forrest Dzhej Shef Giks mehanik Lens Dzhonson Larri Lourens Fishbern Tajron Chistij Miller Dzhordzh Fillips komandir chovna Robert Dyuval pidpolkovnik Kilgor Dennis Gopper fotozhurnalist general lejtenant Korman Dzheri osoba u civilnomu Garrison Ford polkovnik Lukas Skott Glenn kapitan Richard M Kolbi Kollin Kemp divchina Plejboya Mis traven Divchina roku zhurnalu Plejboj divchina Plejboya Frensis Ford Koppola rezhiser na misci visadki Vittorio Storaro operator na misci visadki R Li Ermi pilot gelikoptera Yuber de Mare tilki v rezhiserskij versiyi Roksana Sarro tilki v rezhiserskij versiyi Charli Shin soldat v titrah ne zaznachenij Mark Koppola opovidachKomandaFrensis Ford Koppola rezhiser prodyuser Frensis Ford Koppola scenarij diktorskij tekst Vittorio Storaro operator postanovnik Enriko Umetelli operator Din Tavularis hudozhnik postanovnik Richard Marks golovnij redaktor Volter Myurh Dzherald Bi Grinberg Liza Frahtman redaktori Dennis Yakob kreativnij konsultant Dik Vajt Fred Rekser molodshij pidpolkovnik u vidstavci Piter Kama Pol Gregori Richard Diogvardi Dug Rajan vijskovi konsultanti Karmajn Koppola Frensis Ford Koppola kompozitori Volter Merch zvukooperator Anzhelo Grem hudozhnik Dzhordzh Ar Nelson dekorator Charlz I Dzhejms Dennis Em Fill Dzhordzh Littl Laster Bejles Norman Barza kostyumi Dzhek Yang Fred Si Blau molodshij grim Dzhozef Lombardi Ej Di Flauers specefekti koordinatori grupi Dzherri Cajzmer Larri Dzhej Franko Toni Brandt asistenti rezhisera Fred Rus Grej Fredrikson Tom Sternberg spivprodyuseri Kim Obri prodyuser rezhiserskij versiyiMuzika ta virshiU filmi zvuchat urivki z takih tvoriv The End Kinec gurtu The Doors Kompoziciya z debyutnogo albomu gurtu yaknajlipshe uzgodzhuyetsya z temoyu bezgluzdogo vbivstva pidnyatoyu u filmi Vona mistit tak zvanu Edipovu chastinu v yakij ubivcya rozpravlyayetsya z vlasnimi batkami Pisnya u filmi zvuchit dva razi na samomu pochatku i pid chas epizodu z ubivstvom Kurtca V ostannomu vipadku mozhna chitko rozibrati necenzurni vikriki yaki bulo retelno zavualovano v albomnij versiyi The Hollow Men Tomasa Sternza Eliota TS Elloit I Can t Get No Satisfaction gurtu The Rolling Stones Love Me and Let Me Love You Roberta Dyuvolla The Ride of the Valkyrier Riharda Vagnera z operi Valkiriya Die Walkure chastini ciklu Kilce Nibelunga Der Ring des Nibelungen u vikonanni Videnskogo simfonichnogo orkestru dirigent ser Georg Sholti Georg Solti Let the Good Times Roll Leonarda Li Leonard Lee Suzie Q Syuzi Kyu Dejl Gokins Dale Hawkins Es Dzhej Lyuis S J Lewis E Brodvoter E Broadwater u vikonanni Flash Cadillac urivki z Mnog Gar Music from Vietnam Collection Musee De 1 Homme Surfin Safari Brayana Vilsona Brian Wilson ta Majka Lava Mike Love Kompaniya Nonesuch Records vipustila saundtrek do filmu U suchasnij redakciyi vin yavlyaye soboyu podvijnij kompakt disk na yakomu zapisano zagalom 30 trekiv povni versiyi pisen ta urivki z filmu Vidguki Apokalipsis sogodni pislya prem yeri u 1979 roci viklikav bezlich superechlivih vidgukiv u auditoriyi odni zahopleno hvalili film inshi obsipali jogo lajkoyu Deyaki kritiki pisali sho film zanadto pretenzijnij inshi kazali sho film zakinchuyetsya htozna chim pislya rozkishnogo pershogo aktu Z inshogo boku Rodzher Ebert yakij ogolosiv Apokalipsis sogodni najkrashim filmom 1979 roku i dodav jogo u svij spisok velikih filmiv pisav Apokalipsis sogodni najkrashij film pro V yetnam i odin z najbilshih koli nebud znyatih filmiv tomu sho vin prosuvayetsya nabagato dali nizh usi inshi v temni kutochki lyudskoyi dushi Vin ne stilki pro vijnu skilki pro te yak vijna vityaguye na poverhnyu taku pravdu pro lyudej yakoyi b voni nikoli ne diznalis U nashi dni bagato hto vvazhaye film shedevrom eri Novogo Gollivudu U spisku 100 rokiv 100 filmiv skladenomu Amerikanskim institutom kinematografiyi AFI vin zajmaye 28 misce Slova polkovnika Kilgora Ya lyublyu zapah napalmu vranci zajmayut 12 misce v spisku AFI 100 rokiv 100 citat iz filmiv 2002 roku zhurnal Sajt end saund proviv opituvannya kinokritikiv poprosivshi yih nazvati najkrashij film ostannoyi chverti XX stolittya i Apokalipsis sogodni opinivsya na pershomu misci U spisku 250 najlipshih filmiv na sajti IMDb vin zajmaye 51 misce z rejtingom 8 4 z 10 stanom na 18 veresnya 2018 roku Dovge ta skladne znimannya filmu zrobilo jogo simvolom nebezpeki yakoyi zaznaye virobnictvo kino koli rezhiser maye zanadto velikij kontrol nad usim procesom virobnictva Vidtodi zhoden masshtabnij kinoproyekt rezhiseri ne znimayut samostijno Film ta knigaHocha Apokalipsis sogodni znyato za motivami knigi Dzhozefa Konrada Serce temryavi vin znachno vidhilyayetsya od vihidnogo materialu Diya noveli Konrada yaku vin napisav iz dosvidu vlasnih perezhivan vidbuvayetsya v Kongo v XIX stolitti Kurc i Marlou yakij u filmi nazvanij Villardom obidva agenti belgijskoyi kompaniyi yaka zagotovlyaye slonovu kistku j zhorstoko ekspluatuye miscevi afrikanski plemena Koli Marlou pribuvaye v poselennya Kurca vin viyavlyaye sho lyudina kolis civilizovana j gumanna z yihala z gluzdu j povernulasya v dikij pervisnij stan komanduyuchi nevelikim plemenem miscevih zhiteliv z vikoristannyam zhorstokih metodiv napriklad parkan jogo poselennya prikrasheno lyudskimi cherepami Novela zakinchuyetsya tim sho Kurc umiraye na zvorotnomu shlyahu j opovidach rozmirkovuye pro richku sho teche bez kincya v serce neosyazhnoyi temryavi Odne z osnovnih zmin u filmi v porivnyanni z noveloyu stosuyetsya motivaciyi golovnogo personazha U Konrada Marlou prosto sternovij katera poslanij do Kurca shob zabrati dobutu slonovu kistku yakij postupovo potraplyaye pid vpliv silnoyi osobistosti Kurca Koli vin viyavlyaye sho Kurc serjozno hvorij Marlou vzhivaye energijnih zusil shob dostaviti jogo dodomu U filmi zh Villarda poslano shob ubiti Kurca Krim togo bagato epizodiv filmu taki yak podiyi kolo mosta Do Lung vertolitna ataka personazh polkovnika Kilgora ne mayut shozhih obraziv u knizi j buli cilkom pridumani avtorami scenariyu Zovnishnij viglyad Marlona Brando v filmi takozh silno vidriznyayetsya vid opisu Kurca v noveli u Konrada Kurc duzhe hudij i viglyadaye hvoroblivo Odnak inshi aspekti filmu personazh Denisa Goppera koncepciya Kurca yak lidera miscevogo plemeni yake shanuye jogo yak boga jogo malyarijna garyachka napisanij nim viguk Ubij yih usih i ostanni slova Kurca Zhah Zhah praktichno slovo v slovo povtoryuyut zmist knigi Konrada Koppola stverdzhuvav sho bagato epizodiv filmu ataka na kater za dopomogoyu stril i spisiv napriklad zrobleno z povagi do duhu noveli Konrada j zokrema do vislovlyuvanoyi v nij kritiki osnov suchasnoyi civilizaciyi ta progresu Hocha yevropejsku kolonizaciya Afriki zamineno u filmi na amerikansku intervenciyu ce ne zminyuye zmistu universalnogo poslannya knigi Nagorodi ta nominaciyiPremiya Oskar 1 Najkrasha robota operatora 2 Najkrashij zvuk Zolotij Globus 1 Najkrasha cholovicha rol drugogo planu 2 Najkrashij rezhiser 3 Najkrashij saundtrek BAFTA 1 Najkrasha cholovicha rol drugogo planu 2 Najkrashij rezhiser 1979 Kannskij kinofestival Zolota palmova gilka ta priz FIPRESSI 1980 Premiya Oskar Peremoga najkrasha robota operatora Vittorio Storaro Peremoga najkrashij zvuk Nominaciya najkrashij film Nominaciya najkrashij rezhiser Frensis F Koppola Nominaciya najkrashij adaptovanij scenarij Frensis F Koppola Dzhon Milius Nominaciya najkrasha cholovicha rol drugogo planu Robert Dyuvoll Nominaciya najkrashi dekoraciyi Nominaciya najkrashij montazh Liza Fruhtman Dzherald B Grinberg Richard Marks ta Volter Merch Shiroko poshirena dumka sho Apokalipsis sogodni ne zdobuv premiyu Oskar za najkrashij film u 1980 roci lishe tomu sho za rik do cogo Oskar distavsya inshomu filmu pro v yetnamsku vijnu Mislivec na oleniv i sho film yakij otrimav Oskar 1980 roku Kramer proti Kramera nabagato slabshij za Apokalipsis sogodni 1980 Premiya Zolotij globus Peremoga najkrashij rezhiser Frensis F Koppola Peremoga najkrasha cholovicha rol drugogo planu Robert Dyuvoll Peremoga najkrasha muzika do filmu Karmajn Koppola Frensis F Koppola Nominaciya najkrashij film drama 1980 Britanska akademiya telebachennya i kinomistectva BAFTA Peremoga najkrashij rezhiser Frensis F Koppola Peremoga najkrasha cholovicha rol drugogo planu Robert Dyuvoll Nominaciya najkrashij aktor Martin Shin Nominaciya najkrasha robota operatora Vittorio Storaro Nominaciya najkrashij montazh Liza Fruhtman Dzherald B Grinberg Richard Marks ta Volter Merch Nominaciya najkrashij film Nominaciya najkrashij saundtrek Nominaciya najkrasha robota hudozhnika postanovnika Nominaciya premiya Entoni Eskuita za napisannya muziki do filmuDiv takozhOperaciya Gniv Kobri PrimitkiBox Office Mojo 1999 d Track Q223142 V titrah filmu yavno zaznacheno lieutenant colonel Ce zvannya vidpovidaye ukrayinskomu pidpolkovniku same tak i perekladayetsya Razom z cim u vsih perekladah filmu na rosijsku abo ukrayinsku movi sho isnuyuyut na danij chas Kilgora nazivayut polkovnikom Geroyi filmu zvertayutsya do Kilgora yak do polkovnika z vvichlivosti v daninu tradiciyam amerikanskoyi armiyi Vazhlivo sho Kilgor nosit znaki rozriznennya pidpolkovnika sribnij list Vsi divchata Plejboya dijsno buli takimi Sintiya Vud Mis lyutij 1973 r i Linda Karpenter Mis serpen 1976 r buli modelyami sho znimalisya dlya zhurnalu Mis traven zigrala aktorka a potim i prodyuser Kolin Kemp takozh znimalasya dlya Plejboya v stili pin ap sho vidoma glyadacham za rollyu serzhanta Ketlin Kirklend Kathleen Kirkland v drugij chastini serialu Policejska akademiya PosilannyaApokalipsis sogodni na sajti IMDb angl Storinka filmu na sajti filmsite org 14 listopada 2010 u Wayback Machine angl Kolekciya recenzij na film na sajti metacritic com 3 bereznya 2009 u Wayback Machine angl Originalnij saundtrek do filmu na sajti amazon com 2 kvitnya 2009 u Wayback Machine angl