Анте́ни, антенули (вусики, сяжки) — парні придатки найпершого членика голови членистоногих. Утворилися в ході еволюції, коли декілька перших члеників тіла увійшли до складу голови. Вони злилися між собою, а їх кінцівки утворили придатки голови. Зокрема, антени утворилися з однієї або двох пар кінцівок, що були на першому (або двох перших) членикові тіла предків членистоногих. Тож, у членистоногих вусики й ноги є гомологічними органами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDFOamIyeHZjR1Z1WkhKaFgyaGxjbTl6WDJSdmNuTmhiRjkyYVdWM0xtcHdaeTgwTURCd2VDMVRZMjlzYjNCbGJtUnlZVjlvWlhKdmMxOWtiM0p6WVd4ZmRtbGxkeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Загальні відомості
Антени мають ракоподібні, багатоніжки, частина прихованощелепних і комахи; хеліцерові і безвусикові антен не мають. Форма антен дуже різноманітна, оскільки тварини ведуть дуже різний спосіб життя. Початкова функція антен — органи чуття. У цій якості вони можуть бути оснащені рецепторами сприймання дотику, тепла, руху повітря або води, і найчастіше — хімічного чуття (нюху й смаку). У багатьох випадках вони мають ще й додаткові функції: беруть участь у паруванні, догляді за потомством, плаванні, прикріпленні до субстрату.
Часто антени називають вусиками, але це небажано. Адже вусиками іменують і видозмінені органи у рослин (горох, виноград), і невеличкі вуса у людини, і вібриси ссавців. Усі ці «вуса» мають різну будову, різне походження і іменувати їх однаково не варто.
Ракоподібні
У цих тварин дві пари антен. Перша пара — звичайно, короткі й розгалужені, антени другої пари у більшості не розгалужені і довгі (річкові раки, креветки). Щоправда, у крабів, омарів і реміпедій друга пара антен таки роздвоєна та коротка, а у вусоногих їх немає зовсім. Усі антени членисті, їх членики з'єднані з мускулатурою, це дає можливість вільних рухів ними. Личинки багатьох ракоподібних використовують антени для плавання. Вусоногі, ведучи нерухомий спосіб життя, за допомогою своїх коротких антен прикріплюються до субстрату.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Лангусту довжелезні антени допомагають відшукувати собі їжу, сховища серед скель, коралів, заростів, по-під камінням і зазадалегіть відчути наближення ворогів | У мешканця Середземного і Червоного морів рака-ведмідя (Scyllarides latus) нижче очей стирчать чималі платівки — модифіковані два перших членики других антен. Це додає захисту від хижаків, бо швидко плавати рак не здатний | Червоний скелястий краб Cancer productus, що мешкає вздовж західного узбережжя Північної Америки, є, подібно іншим крабам, володарем коротесеньких і тонесеньких антен | Личинки креветок використовують довгі розлогі антени для плавання, «зависання» у товщі води |
Веслоногі | Рівноногі | Бокоплави | Десятиногі | Десятиногі | Реміпедії | Вусоногі | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Перші антени | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Другі антени | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | Відсутні |
Комахи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d01DOVFjbWx2Ym5WelgyTmhiR2xtYjNKdWFXTjFjMTlJWldGa0xtcHdaeTgwTURCd2VDMVFjbWx2Ym5WelgyTmhiR2xtYjNKdWFXTjFjMTlJWldGa0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Усі дорослі комахи мають одну пару антен на лицьовій частині голови. Це видозмінені кінцівки другого членика тіла, який в ході еволюції увійшов до складу голови. Антени закріплені, звичайно, поміж очима, в двох ямках, оточених кільцевим підвищенням. У ямці є вирост, до якого, власне, і кріпиться антена.
Будова антен
Типова антена комах складається з потовщеного базового членика (скапуса), ніжки (педіцелла) — другого знизу членика; сукупність решти члеників утворюють джгутик (флагеллум). У личинок вусики коротші і тонкіші, ніж у імаго. До скапусу кріпляться м'язи, які рухають всією антеною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4ME1DOUpibk5sWTNSZllXNTBaVzV1WVdWZlZXdHlMbkJ1Wnk4Mk1qQndlQzFKYm5ObFkzUmZZVzUwWlc1dVlXVmZWV3R5TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Розміри антен у комах варіюють у широких межах. Вони можуть бути у декілька разів довшими від тіла (жуки-вусачі, коники), а у багатьох груп — ледь помітними (бабки, мухи, поденки, блохи, цикади, водяні клопи). Кількість члеників антени доходить до 60-ти (деякі перетинчастокрилі). За формою антени дуже різноманітні і, часом, є важливою таксономічною ознакою. Наприклад, у твердокрилих вони 11- або 12 членикові. Антени самця й самиці часто відрізняються (статевий диморфізм).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFabGMzQjFiR0ZmZG5Wc1oyRnlhWE5mVTBWTlgwRnVkR1Z1Ym1GZk1ETXVhbkJuTHpNeU1IQjRMVlpsYzNCMWJHRmZkblZzWjJGeWFYTmZVMFZOWDBGdWRHVnVibUZmTURNdWFuQm4uanBn.jpg)
Функції антен
У комах антени рясно вкриті рецепторами, що сприймають дотик та хімічні речовини. Імпульси від цих рецепторів надходять до тіл нейронів головного мозку. Це встановлено електроантенографією цих імпульсів. Крім основної функції (дотик, нюх), антени комах можуть виконувати й інші. У жуків-водолюбів антени утворюють трубочку, через яку комаха одержує надводне повітря. Личинки цих же жуків за допомогою антен утримують здобич, а самець одного виду водомірок — самицю при паруванні. У водяних клопів гладишів антени виконують роль органа рівноваги. У північноамериканського метелика монарха в антенах знаходяться датчики часу «сонячного компасу», що забезпечує орієнтацію за сонцем під час регулярних далеких міграцій. У нічних метеликів бражників у польоті антени сигналізують про відхилення положення тіла від узятого курсу. Це дозволяє зробити польот стабільним вночі, коли неможлива візуальна орієнтація.
Функція антен тісно пов'язана з їх формою. Зокрема, колінчасті антени дають можливість пластинчастовусим жукам і довгоносикам щільно притискувати їх (разом з ногами) до тулуба, коли у разі небезпеки жук імітує смерть (танатоз). Такі антени дозволяють піднести їх джгутик дуже близько до джерела запаху. Тому їх мають бджоли (для розпізнавання квітів) і мурашки (вони за допомогою запахів спілкуються між собою).
Галерея
![]() | ![]() | ![]() |
Самець комара з родини Хірономіди. У багатьох комарів самці мають антени, схожі на пухнасті пір'їни. У самиць же вони звичайні — непоказні, ниткоподібні | Комах родини Cerambycidae невипадково називають українською «жуки-вусачі». На фото — альпійська розалія (Rosalia alpina) | Мешканці мурашників жуки-пауссіни (Paussinae) мають антени, які важко віднести до якогось певного типу |
Примітки
- Boxshall Geoff, Jaume D. Functional Morphology and Diversity: Antennules and Antennae in the Crustacea. Oxford University Press2013
- Шванвич Б. Н. Курс общей энтомологии: Введение в изучение строения и функций тела насекомых (Учебник для гос. университетов) — М.—Л.: «Советск. наука», 1949. — 900 с.
- Щербак Г. Й., Царичкова Д. Б., Вервес Ю. Г. Зоологія безхребетних: підручник: Кн. 2. — К.: Либідь, 1996. — 320 с.
- Espinoza S. Y., Lana Breen L., Varghese N. & Faulkes Z. Loss of escape-related giant neurons in a spiny lobster, Panulirus argus // Biological Bulletin, 2006, v. 211, issue 3,pp. 223—231— http://www.biolbull.org/cgi/content/abstract/211/3/223 [ 16 червня 2011 у Wayback Machine.] |jstor=4134545
- Бей-Биенко Г.Я. Общая энтомология. Изд. 3-е, доп. – М.:, «Высшая школа», 1980. – 416 с.
- Росс Г., Росс Ч., Росс, Д. Энтомология. Пер. под ред. Г. А. Мазохина-Поршнякова. — М.: «Мир», 1985. — 576 с.
- Electroantennography (EAG). Georg-August-Universität Göttingen March 27, 2010 — https://www.uni-goettingen.de/en/71544.html [ 19 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Merlin Ch., Gegear R.J., Reppert S. M. Antennal circadian clocks coordinate sun compass orientation in migratory monarch butterflies //Science, 2009, volume 325, issue 5948, pp. 1700—1704 — https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2754321/ [ 31 травня 2016 у Wayback Machine.]
- Sane S. P., Dieudonné A., Willis Mark A., Thomas Daniel L. Antennal mechanosensors mediate flight control in moths //Science, 2007, volume=315, 5813|, pp. 863—866 — http://science.sciencemag.org/content/315/5813/863 [ 26 вересня 2017 у Wayback Machine.]
Посилання
- Антенули [ 25 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ante ni antenuli vusiki syazhki parni pridatki najpershogo chlenika golovi chlenistonogih Utvorilisya v hodi evolyuciyi koli dekilka pershih chlenikiv tila uvijshli do skladu golovi Voni zlilisya mizh soboyu a yih kincivki utvorili pridatki golovi Zokrema anteni utvorilisya z odniyeyi abo dvoh par kincivok sho buli na pershomu abo dvoh pershih chlenikovi tila predkiv chlenistonogih Tozh u chlenistonogih vusiki j nogi ye gomologichnimi organami Bagatonizhka skolopendra Scolopendra heros U vsih bagatonizhok na golovi dvi duzhe ruhlivi anteni A u skolopendr na zadnomu kinci tila she j para nig shozhih na anteni vityagnutih i spryamovanih ne v boki a nazad Voni dijsno vikonuyut funkciyu anten obmacuyut prostir koli tvarina zadkuye Adzhe rozvertatisya pri takij kilkosti nig skladno j dovgo osoblivo yaksho bagatonizhka znahoditsya u vuzkij shilini abo pid zemleyuZagalni vidomostiAnteni mayut rakopodibni bagatonizhki chastina prihovanoshelepnih i komahi helicerovi i bezvusikovi anten ne mayut Forma anten duzhe riznomanitna oskilki tvarini vedut duzhe riznij sposib zhittya Pochatkova funkciya anten organi chuttya U cij yakosti voni mozhut buti osnasheni receptorami sprijmannya dotiku tepla ruhu povitrya abo vodi i najchastishe himichnogo chuttya nyuhu j smaku U bagatoh vipadkah voni mayut she j dodatkovi funkciyi berut uchast u paruvanni doglyadi za potomstvom plavanni prikriplenni do substratu Chasto anteni nazivayut vusikami ale ce nebazhano Adzhe vusikami imenuyut i vidozmineni organi u roslin goroh vinograd i nevelichki vusa u lyudini i vibrisi ssavciv Usi ci vusa mayut riznu budovu rizne pohodzhennya i imenuvati yih odnakovo ne varto RakopodibniU cih tvarin dvi pari anten Persha para zvichajno korotki j rozgaluzheni anteni drugoyi pari u bilshosti ne rozgaluzheni i dovgi richkovi raki krevetki Shopravda u krabiv omariv i remipedij druga para anten taki rozdvoyena ta korotka a u vusonogih yih nemaye zovsim Usi anteni chlenisti yih chleniki z yednani z muskulaturoyu ce daye mozhlivist vilnih ruhiv nimi Lichinki bagatoh rakopodibnih vikoristovuyut anteni dlya plavannya Vusonogi veduchi neruhomij sposib zhittya za dopomogoyu svoyih korotkih anten prikriplyuyutsya do substratu Langustu dovzhelezni anteni dopomagayut vidshukuvati sobi yizhu shovisha sered skel koraliv zarostiv po pid kaminnyam i zazadalegit vidchuti nablizhennya vorogiv U meshkancya Seredzemnogo i Chervonogo moriv raka vedmidya Scyllarides latus nizhche ochej stirchat chimali plativki modifikovani dva pershih chleniki drugih anten Ce dodaye zahistu vid hizhakiv bo shvidko plavati rak ne zdatnij Chervonij skelyastij krab Cancer productus sho meshkaye vzdovzh zahidnogo uzberezhzhya Pivnichnoyi Ameriki ye podibno inshim krabam volodarem korotesenkih i tonesenkih anten Lichinki krevetok vikoristovuyut dovgi rozlogi anteni dlya plavannya zavisannya u tovshi vodi Prikladi anten rakopodibnih riznih grup Veslonogi Rivnonogi Bokoplavi Desyatinogi Desyatinogi Remipediyi Vusonogi Pershi anteni Drugi anteni VidsutniKomahiGolova zhuka vusacha Prionus californicus Usi dorosli komahi mayut odnu paru anten na licovij chastini golovi Ce vidozmineni kincivki drugogo chlenika tila yakij v hodi evolyuciyi uvijshov do skladu golovi Anteni zakripleni zvichajno pomizh ochima v dvoh yamkah otochenih kilcevim pidvishennyam U yamci ye virost do yakogo vlasne i kripitsya antena Budova anten Tipova antena komah skladayetsya z potovshenogo bazovogo chlenika skapusa nizhki pedicella drugogo znizu chlenika sukupnist reshti chlenikiv utvoryuyut dzhgutik flagellum U lichinok vusiki korotshi i tonkishi nizh u imago Do skapusu kriplyatsya m yazi yaki ruhayut vsiyeyu antenoyu Tipi anten komah Shema daleko ne vicherpuye usih mozhlivih variantiv budovi anten fahivci rozriznyayut she chotkopodibni veretenopodibni nitkopodibni tosho Rozmiri anten u komah variyuyut u shirokih mezhah Voni mozhut buti u dekilka raziv dovshimi vid tila zhuki vusachi koniki a u bagatoh grup led pomitnimi babki muhi podenki blohi cikadi vodyani klopi Kilkist chlenikiv anteni dohodit do 60 ti deyaki peretinchastokrili Za formoyu anteni duzhe riznomanitni i chasom ye vazhlivoyu taksonomichnoyu oznakoyu Napriklad u tverdokrilih voni 11 abo 12 chlenikovi Anteni samcya j samici chasto vidriznyayutsya statevij dimorfizm Poverhnya anteni zvichajnoyi osi Vespula vulgaris vkrita receptorami Foto zroblene u skanuyuchomu elektronnomu mikroskopi Funkciyi anten U komah anteni ryasno vkriti receptorami sho sprijmayut dotik ta himichni rechovini Impulsi vid cih receptoriv nadhodyat do til nejroniv golovnogo mozku Ce vstanovleno elektroantenografiyeyu cih impulsiv Krim osnovnoyi funkciyi dotik nyuh anteni komah mozhut vikonuvati j inshi U zhukiv vodolyubiv anteni utvoryuyut trubochku cherez yaku komaha oderzhuye nadvodne povitrya Lichinki cih zhe zhukiv za dopomogoyu anten utrimuyut zdobich a samec odnogo vidu vodomirok samicyu pri paruvanni U vodyanih klopiv gladishiv anteni vikonuyut rol organa rivnovagi U pivnichnoamerikanskogo metelika monarha v antenah znahodyatsya datchiki chasu sonyachnogo kompasu sho zabezpechuye oriyentaciyu za soncem pid chas regulyarnih dalekih migracij U nichnih metelikiv brazhnikiv u poloti anteni signalizuyut pro vidhilennya polozhennya tila vid uzyatogo kursu Ce dozvolyaye zrobiti polot stabilnim vnochi koli nemozhliva vizualna oriyentaciya Funkciya anten tisno pov yazana z yih formoyu Zokrema kolinchasti anteni dayut mozhlivist plastinchastovusim zhukam i dovgonosikam shilno pritiskuvati yih razom z nogami do tuluba koli u razi nebezpeki zhuk imituye smert tanatoz Taki anteni dozvolyayut pidnesti yih dzhgutik duzhe blizko do dzherela zapahu Tomu yih mayut bdzholi dlya rozpiznavannya kvitiv i murashki voni za dopomogoyu zapahiv spilkuyutsya mizh soboyu GalereyaSamec komara z rodini Hironomidi U bagatoh komariv samci mayut anteni shozhi na puhnasti pir yini U samic zhe voni zvichajni nepokazni nitkopodibni Komah rodini Cerambycidae nevipadkovo nazivayut ukrayinskoyu zhuki vusachi Na foto alpijska rozaliya Rosalia alpina Meshkanci murashnikiv zhuki paussini Paussinae mayut anteni yaki vazhko vidnesti do yakogos pevnogo tipuPrimitkiBoxshall Geoff Jaume D Functional Morphology and Diversity Antennules and Antennae in the Crustacea Oxford University Press2013 Shvanvich B N Kurs obshej entomologii Vvedenie v izuchenie stroeniya i funkcij tela nasekomyh Uchebnik dlya gos universitetov M L Sovetsk nauka 1949 900 s Sherbak G J Carichkova D B Verves Yu G Zoologiya bezhrebetnih pidruchnik Kn 2 K Libid 1996 320 s Espinoza S Y Lana Breen L Varghese N amp Faulkes Z Loss of escape related giant neurons in a spiny lobster Panulirus argus Biological Bulletin 2006 v 211 issue 3 pp 223 231 http www biolbull org cgi content abstract 211 3 223 16 chervnya 2011 u Wayback Machine jstor 4134545 Bej Bienko G Ya Obshaya entomologiya Izd 3 e dop M Vysshaya shkola 1980 416 s Ross G Ross Ch Ross D Entomologiya Per pod red G A Mazohina Porshnyakova M Mir 1985 576 s Electroantennography EAG Georg August Universitat Gottingen March 27 2010 https www uni goettingen de en 71544 html 19 listopada 2016 u Wayback Machine Merlin Ch Gegear R J Reppert S M Antennal circadian clocks coordinate sun compass orientation in migratory monarch butterflies Science 2009 volume 325 issue 5948 pp 1700 1704 https www ncbi nlm nih gov pmc articles PMC2754321 31 travnya 2016 u Wayback Machine Sane S P Dieudonne A Willis Mark A Thomas Daniel L Antennal mechanosensors mediate flight control in moths Science 2007 volume 315 5813 pp 863 866 http science sciencemag org content 315 5813 863 26 veresnya 2017 u Wayback Machine PosilannyaAntenuli 25 lyutogo 2022 u Wayback Machine VUE