А́льбрехт Венцель Ойзебіус фон Ва́льдштейн, відоміший як Валленштайн (нім. Albrecht Wenzel Eusebius von Waldstein, чеськ. Albrecht z Valdštejna; 24 вересня 1583 — 25 лютого 1634) — герцоґ Фридландський та Мекленбурзький, князь Саганський, генералісимус, один з головнокомандувачів військ Священної Римської імперії під час Тридцятирічної війни (1618—1648).
Альбрехт Валленштейн | |
---|---|
нім. Albrecht Wenzel Eusebius von Waldstein | |
Валленштейн, герцог Фрідладський, гравюра 1625 року | |
Народження | 24 вересня 1583[1] d, Богемське королівство, Землі Богемської Корони, Священна Римська імперія[3] |
Смерть | 25 лютого 1634[1][4][…] (50 років) Хеб, Богемське королівство, Землі Богемської Корони, Священна Римська імперія[1][3] |
Поховання | d і d |
Країна | ![]() |
Приналежність | Священна Римська імперія |
Освіта | Альтдорфський університет і Університет Палацького |
Роки служби | 1617—1634 |
Звання | генералісимус |
Війни / битви | Тридцятилітня війна |
Титул | герцог |
Рід | d |
Діти | d |
Інше | ![]() |
Нагороди | |
|
Походження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDBGc1luSmxZMmgwWDFkaGJHeGxibk4wWldsdUxtcHdaV2N2TWpBd2NIZ3RRV3hpY21WamFIUmZWMkZzYkdWdWMzUmxhVzR1YW5CbFp3PT0uanBlZw==.jpeg)
Походив з бічної гілки богемського роду Вальдштайнів. Народився в 1583 році в родині дрібного аристократа Вільгельма Вальдштайна і Маргарити Сміжичкої в Германічах у Чехії. Батьки належали до чеських братів. У 1593 році померла мати, а 1595 році — батько. Опинився під опікою дядька Їндржиха Слава з Хлуму, який 1597 році відправив молодого Вальдштайна до латинської школи в місті Голдберг в Сілезії. Закінчив єзуїтський колегіум в Оломоуці.
В 1599 році продовжив навчання в Альтдорфському університеті, де панували лютерани. У 1600 році залишив університет через допомогу вбивці місцевого громадянина. В цей час помирає його опікун і Альбрехт подорожує до 1602 року Нідерландами, Англією, Францією та Італією, навчаючись в університетах Болоньї і Павії.
Після завершення навчання вступив до армії Рудольфа II в Угорщині, служив під керівництвом . У 1606 році повернувся до Чехії і одружився з Лукрецією Нікоші фон Ландек, підстаркуватою, проте дуже багатою вдовою. Після її смерті 1614 року успадкував маєтки в Моравії. Спадщина дозволила йому створити і екіпірувати кавалерійський загін у 200 шабель, з яким він у 1617 році найнявся на службу до герцога Штирії, майбутнього короля Чехії і імператора Фердинанда II Габсбурга, який саме воював з Венецією. Того ж року він знову одружується, його дружиною стає Ізабелла Катерина — дочка графа Гарраха.
Початок кар'єри
Від самого початку тридцятирічної війни Валленштайн виступив на боці імператора. Після захоплення його маєтків повстанцями, втікає до Відня, забравши з собою значну суму грошей.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBGc1luSmxZMmgwWDNadmJsOTNZV3hrYzNSbGFXNHVhbkJuTHpJd01IQjRMVUZzWW5KbFkyaDBYM1p2Ymw5M1lXeGtjM1JsYVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
Самостійно організував загін важко озброєної кавалерії і під командуванням Бюкуа вирізнився в битвах проти загонів графа Мансфельда і армії Бетлена Габора в Моравії. Після битви на Білій Горі повернув собі маєтки і зайняв частину земель протестантських дворян. Його нові володіння охопили значну територію в північній Чехії. Вони були названі Фрідландом. Після серії воєнних перемог в 1622—1625 роках Валленштайн отримав титул герцога Фрідландського.
Створення армії
В 1626 році Валленштайн запропонував імператору Фердинанду утворення армії, яка буде боротись з протестантами в Священній Римській Імперії і стала б противагою до армії Католицької Ліги, на чолі з графом Тіллі.
При цьому армія не потребувала фінансування від імператора — Валленштейн запропонував фінансувати її за рахунок контрибуцій з захоплених територій. Цивільне населення під загрозою використання військової сили примушували сплачувати величезні суми, за які власне і утримувались загони Валленштейна. Його військові загони перебували на самофінансуванні, чи як тоді говорили: «війна годувала війну». Репутація вдалого полководця дозволила йому швидко зібрати 30 000 солдат, а за короткий період часу наростити армію до 50 000.
Вже наступного року армія Валленштейна і армія Тіллі вели війну проти протестантських загонів Ернста Мансфельда. Після розгрому Мансфельда в битві при Дессау Валленштейн в 1627 році очистив Сілезію. Викупив в імператора князівство Саган. Далі прилучився до Тіллі, який саме воював з Крістіаном IV Данським, за що отримав князівство Мекленбург. Його попередні власники були вигнані за допомогу данському королю.
В 1628 Валленштейна спіткала невдача — йому не вдалося оволодіти Штральзундом, який отримав допомогу від шведів і данців. Імперські війська не змогли закріпитись на узбережжі Балтики. Валленштейну ще вдалося нанести данцям поразку в битві під Волгастом 12 серпня 1628 року, але ситуація почала змінюватись на гірше для прихильників імператора. Після оголошення Фердинандом II до війни вступила Швеція.
Опала
Перемоги Валенштайна і реквізиції його армії створили йому безліч ворогів. Імператор запідозрив його в планах захоплення влади над Священною Римською Імперією, а його радники радили чим швидше прибрати Валленштайна з армії. У вересні 1630 року імператор підписав відповідний наказ, Валленштайн передав армію під командування Тіллі, і виїхав в свої маєтки у Фрідланд.
Вже невдовзі імператор змушений був просити допомоги у Валленштайна. Перемоги Густава II Адольфа над Тіллі під Брейтенфельдом у 1631 році, і в битві на Рейні в 1632 році, захоплення Мюнхена і практично всієї Чехії, загибель Тіллі, все це вимагало рішучих дій. Імператор звернувся по допомогу до Валленштейна.
Повернення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDBSbFlYUm9YMjltWDB0cGJtZGZSM1Z6ZEdGMlgwbEpYMEZrYjJ4bVgyOW1YMU4zWldSbGJsOWhkRjkwYUdWZlFtRjBkR3hsWDI5bVgwd2xRek1sUWtOMGVtVnVYeVV5T0VOaGNteGZWMkZvYkdKdmJTVXlPVjh0WDA1aGRHbHZibUZzYlhWelpYVnRYeTFmTVRnd016RXVkR2xtTDJ4dmMzTjVMWEJoWjJVeExUTXdNSEI0TFVSbFlYUm9YMjltWDB0cGJtZGZSM1Z6ZEdGMlgwbEpYMEZrYjJ4bVgyOW1YMU4zWldSbGJsOWhkRjkwYUdWZlFtRjBkR3hsWDI5bVgwd2xRek1sUWtOMGVtVnVYeVV5T0VOaGNteGZWMkZvYkdKdmJTVXlPVjh0WDA1aGRHbHZibUZzYlhWelpYVnRYeTFmTVRnd016RXVkR2xtTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
На весні 1632 року Валленштайн організував нову армію, вибив загони саксонців з Чехії і рушив проти шведів. Йому вдалось на якийсь час заблокувати армію Густава Адольфа в Нюрнберзі, але вже в листопаді імперська армія Валленштайна програла битву під Лютценом. Валленштайн відійшов зимувати в Чехію.
Під час кампанії 1633 року Валленштайн намагався не вести активних бойових дій. Вже в той час вів переговори про перехід на бік протестантів, вважаючи помилкою Фердинанда.
Валленштайн ставив за мету добитись миру в імперії в інтересах єдності усіх німців. До своїх планів намагався втягнути Саксонію, Бранденбург, Швецію і Францію, проте розуміння з їхнього боку не знайшов. В тій ситуації, побоюючись втратити вплив при імператорському дворі, активізував бойові дії і в листопаді 1633 року завдав шведам і саксонцям поразки в битві під Стенау. І знову вступив в переговори з протестантами. В грудні знову перейшов на зимівлю в Чехію. Тимчасом у Відні росли побоювання, що Валленштайн зрадить, і імператор шукав способів як його позбутися. Сам Валленштайн, усвідомлюючи небезпеку, почувався доволі впевнено, переконаний у відданості армії.
Загибель
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTDBWeWJXOXlaSFZ1WnkxM1lXeHNaVzV6ZEdWcGJuTXRhVzR0WldkbGNpMWhibTl1ZVcxbGNpMXJkWEJtWlhKemRHbGphRjh4TFRZME1IZ3pOekF1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFVWeWJXOXlaSFZ1WnkxM1lXeHNaVzV6ZEdWcGJuTXRhVzR0WldkbGNpMWhibTl1ZVcxbGNpMXJkWEJtWlhKemRHbGphRjh4TFRZME1IZ3pOekF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
24 січня 1634 імператор підписав таємний указ, яким усував Валленштайна від командування, а 18 лютого звинуватив його у зраді. Укази було опубліковано в Празі. Втративши командування над армією, Валленштайн 23 лютого з відданими офіцерами тікає в Егер (нині місто Хеб, Чехія), сподіваючись зустріти там шведів. Проте вони не пішли з ним на переговори. Після прибуття в Егер Валленштайна зарубали підкуплені офіцери особистої охорони.
Тіло Валленштайна спочатку поховали в Штрібрі, в 1636 році перепоховали в костелі в Вальдицях, а в 1785 роцц ще раз перепоховали в Мніховом Градішті.
Під час Другої світової війни в складі німецької армії воювала дивізія .
Література
- Алексеев В. М. Тридцатилетняя война. Л., 1961.
- История Европы. От средневековья к новому времени. М., 1993. Т.3.
- Шиллер И. К. История Тридцатилетней войны. Собр. соч. в 8 тт. М., 1957, т.5.
- Benecke, G. Germany in the Thirty Years War. 1978.
- Janachek J. Valdstein a jeho doba. Pr., 1978.
- Kalista Z. Valdštejn: historie odcizení a snu. Praha: Vyšehrad, 2002.
- Kavka F. Bila hora a ceske dejiny. Pr., 1962.
- Kollmann J. Valdštejn a evropská politika 1625—1630 : historie 1. generalátu. Praha: Academia, 1999.
- Morávek J. Valdštejnův Jičín: Příspěvek k dějinám barokního stavitelství v Čechách. Praha: Jan Štenc, 1946.
- Hojda, Zdeněk: Albrecht Václav Eusebius z Valdštejna, mezníky života, in: HORYNA, MOJMÍR a kol.: Valdštejnský palác. Praha 2002
- Hellmut Diwald. Wallenstein. Eine Biographie. Ullstein TB-Verlag, Berlin 1987, .
- Hans-Christian Huf. Mit Gottes Segen in die Hölle. List, Berlin 2004, .
- Golo Mann. Wallenstein. Sein Leben. S. Fischer, Frankfurt am Main 1971 .
- Josef Polišenský und Josef Kollmann: Wallenstein — Feldherr des Dreißigjährigen Krieges. Böhlau, Köln 1997, .
- Peter Milger. Der Dreißigjährige Krieg. Gegen Land und Leute. Niedernhausen 2001, .
- Pekař J. Valdštejn : 1630—1634 : (Dějiny valdštejnského spiknutí). 2 díly. Praha: Melantrich, 1933 a 1934.
- Polišenský J. Valdštejn: ani císař, ani král. Praha: Academia, 2001.
- Polisensky J. Tricetiletna valka a europska krize 17. stoleti. Pr., 1970.
- Sindelar B. Vestfalsky mir a ceska otazka. Pr., 1968.
- Cicely Veronica Wedgwood: Der 30-jährige Krieg. 8. Auflage, München 1995, .
Посилання
- Сергій МАХУН, «День»: Альбрехт Валленштейн — «Відважний син мінливої фортуни» [ 24 січня 2005 у Wayback Machine.]
- Альбрехт Валленштайн, біографія (чеськ.) [ 10 березня 2007 у Wayback Machine.]
- Палац Валленштайна[недоступне посилання з червня 2019]
- Біографія в католицькій енциклопедії (англ.) [ 10 квітня 2007 у Wayback Machine.]
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118628755 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Dr. Constant v. Wurzbach Waldstein, Albrecht Wenzel Euseb // Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich: enthaltend die Lebensskizzen der denkwürdigen Personen, welche seit 1750 in den österreichischen Kronländern geboren wurden oder darin gelebt und gewirkt haben — Wien: 1856. — Vol. 52. — S. 210.
- The Fine Art Archive — 2003.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- SNAC — 2010.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
A lbreht Vencel Ojzebius fon Va ldshtejn vidomishij yak Vallenshtajn nim Albrecht Wenzel Eusebius von Waldstein chesk Albrecht z Valdstejna 24 veresnya 1583 25 lyutogo 1634 gercog Fridlandskij ta Meklenburzkij knyaz Saganskij generalisimus odin z golovnokomanduvachiv vijsk Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi pid chas Tridcyatirichnoyi vijni 1618 1648 Albreht Vallenshtejnnim Albrecht Wenzel Eusebius von WaldsteinVallenshtejn gercog Fridladskij gravyura 1625 rokuNarodzhennya 24 veresnya 1583 1583 09 24 1 d Bogemske korolivstvo Zemli Bogemskoyi Koroni Svyashenna Rimska imperiya 3 Smert 25 lyutogo 1634 1634 02 25 1 4 50 rokiv Heb Bogemske korolivstvo Zemli Bogemskoyi Koroni Svyashenna Rimska imperiya 1 3 Pohovannya d i dKrayina Bogemske korolivstvoPrinalezhnist Svyashenna Rimska imperiyaOsvita Altdorfskij universitet i Universitet PalackogoRoki sluzhbi 1617 1634Zvannya generalisimusVijni bitvi Tridcyatilitnya vijnaTitul gercogRid dDiti dInshe GerbNagorodi Albreht Vallenshtejn u VikishovishiPohodzhennyaAlbreht fon Vallenshtajn Pohodiv z bichnoyi gilki bogemskogo rodu Valdshtajniv Narodivsya v 1583 roci v rodini dribnogo aristokrata Vilgelma Valdshtajna i Margariti Smizhichkoyi v Germanichah u Chehiyi Batki nalezhali do cheskih brativ U 1593 roci pomerla mati a 1595 roci batko Opinivsya pid opikoyu dyadka Yindrzhiha Slava z Hlumu yakij 1597 roci vidpraviv molodogo Valdshtajna do latinskoyi shkoli v misti Goldberg v Sileziyi Zakinchiv yezuyitskij kolegium v Olomouci V 1599 roci prodovzhiv navchannya v Altdorfskomu universiteti de panuvali lyuterani U 1600 roci zalishiv universitet cherez dopomogu vbivci miscevogo gromadyanina V cej chas pomiraye jogo opikun i Albreht podorozhuye do 1602 roku Niderlandami Angliyeyu Franciyeyu ta Italiyeyu navchayuchis v universitetah Bolonyi i Paviyi Pislya zavershennya navchannya vstupiv do armiyi Rudolfa II v Ugorshini sluzhiv pid kerivnictvom U 1606 roci povernuvsya do Chehiyi i odruzhivsya z Lukreciyeyu Nikoshi fon Landek pidstarkuvatoyu prote duzhe bagatoyu vdovoyu Pislya yiyi smerti 1614 roku uspadkuvav mayetki v Moraviyi Spadshina dozvolila jomu stvoriti i ekipiruvati kavalerijskij zagin u 200 shabel z yakim vin u 1617 roci najnyavsya na sluzhbu do gercoga Shtiriyi majbutnogo korolya Chehiyi i imperatora Ferdinanda II Gabsburga yakij same voyuvav z Veneciyeyu Togo zh roku vin znovu odruzhuyetsya jogo druzhinoyu staye Izabella Katerina dochka grafa Garraha Pochatok kar yeriVid samogo pochatku tridcyatirichnoyi vijni Vallenshtajn vistupiv na boci imperatora Pislya zahoplennya jogo mayetkiv povstancyami vtikaye do Vidnya zabravshi z soboyu znachnu sumu groshej Generalisimus Albreht fon Vallenshtajn Samostijno organizuvav zagin vazhko ozbroyenoyi kavaleriyi i pid komanduvannyam Byukua viriznivsya v bitvah proti zagoniv grafa Mansfelda i armiyi Betlena Gabora v Moraviyi Pislya bitvi na Bilij Gori povernuv sobi mayetki i zajnyav chastinu zemel protestantskih dvoryan Jogo novi volodinnya ohopili znachnu teritoriyu v pivnichnij Chehiyi Voni buli nazvani Fridlandom Pislya seriyi voyennih peremog v 1622 1625 rokah Vallenshtajn otrimav titul gercoga Fridlandskogo Stvorennya armiyiV 1626 roci Vallenshtajn zaproponuvav imperatoru Ferdinandu utvorennya armiyi yaka bude borotis z protestantami v Svyashennij Rimskij Imperiyi i stala b protivagoyu do armiyi Katolickoyi Ligi na choli z grafom Tilli Pri comu armiya ne potrebuvala finansuvannya vid imperatora Vallenshtejn zaproponuvav finansuvati yiyi za rahunok kontribucij z zahoplenih teritorij Civilne naselennya pid zagrozoyu vikoristannya vijskovoyi sili primushuvali splachuvati velichezni sumi za yaki vlasne i utrimuvalis zagoni Vallenshtejna Jogo vijskovi zagoni perebuvali na samofinansuvanni chi yak todi govorili vijna goduvala vijnu Reputaciya vdalogo polkovodcya dozvolila jomu shvidko zibrati 30 000 soldat a za korotkij period chasu narostiti armiyu do 50 000 Vzhe nastupnogo roku armiya Vallenshtejna i armiya Tilli veli vijnu proti protestantskih zagoniv Ernsta Mansfelda Pislya rozgromu Mansfelda v bitvi pri Dessau Vallenshtejn v 1627 roci ochistiv Sileziyu Vikupiv v imperatora knyazivstvo Sagan Dali priluchivsya do Tilli yakij same voyuvav z Kristianom IV Danskim za sho otrimav knyazivstvo Meklenburg Jogo poperedni vlasniki buli vignani za dopomogu danskomu korolyu V 1628 Vallenshtejna spitkala nevdacha jomu ne vdalosya ovoloditi Shtralzundom yakij otrimav dopomogu vid shvediv i danciv Imperski vijska ne zmogli zakripitis na uzberezhzhi Baltiki Vallenshtejnu she vdalosya nanesti dancyam porazku v bitvi pid Volgastom 12 serpnya 1628 roku ale situaciya pochala zminyuvatis na girshe dlya prihilnikiv imperatora Pislya ogoloshennya Ferdinandom II do vijni vstupila Shveciya OpalaGoroskop Vallenshtajna skladenij Joganom Keplerom Peremogi Valenshtajna i rekviziciyi jogo armiyi stvorili jomu bezlich vorogiv Imperator zapidozriv jogo v planah zahoplennya vladi nad Svyashennoyu Rimskoyu Imperiyeyu a jogo radniki radili chim shvidshe pribrati Vallenshtajna z armiyi U veresni 1630 roku imperator pidpisav vidpovidnij nakaz Vallenshtajn peredav armiyu pid komanduvannya Tilli i viyihav v svoyi mayetki u Fridland Vzhe nevdovzi imperator zmushenij buv prositi dopomogi u Vallenshtajna Peremogi Gustava II Adolfa nad Tilli pid Brejtenfeldom u 1631 roci i v bitvi na Rejni v 1632 roci zahoplennya Myunhena i praktichno vsiyeyi Chehiyi zagibel Tilli vse ce vimagalo rishuchih dij Imperator zvernuvsya po dopomogu do Vallenshtejna PovernennyaBitva pid Lyutcenom 16 listopada 1632 Na vesni 1632 roku Vallenshtajn organizuvav novu armiyu vibiv zagoni saksonciv z Chehiyi i rushiv proti shvediv Jomu vdalos na yakijs chas zablokuvati armiyu Gustava Adolfa v Nyurnberzi ale vzhe v listopadi imperska armiya Vallenshtajna prograla bitvu pid Lyutcenom Vallenshtajn vidijshov zimuvati v Chehiyu Pid chas kampaniyi 1633 roku Vallenshtajn namagavsya ne vesti aktivnih bojovih dij Vzhe v toj chas viv peregovori pro perehid na bik protestantiv vvazhayuchi pomilkoyu Ferdinanda Vallenshtajn staviv za metu dobitis miru v imperiyi v interesah yednosti usih nimciv Do svoyih planiv namagavsya vtyagnuti Saksoniyu Brandenburg Shveciyu i Franciyu prote rozuminnya z yihnogo boku ne znajshov V tij situaciyi poboyuyuchis vtratiti vpliv pri imperatorskomu dvori aktivizuvav bojovi diyi i v listopadi 1633 roku zavdav shvedam i saksoncyam porazki v bitvi pid Stenau I znovu vstupiv v peregovori z protestantami V grudni znovu perejshov na zimivlyu v Chehiyu Timchasom u Vidni rosli poboyuvannya sho Vallenshtajn zradit i imperator shukav sposobiv yak jogo pozbutisya Sam Vallenshtajn usvidomlyuyuchi nebezpeku pochuvavsya dovoli vpevneno perekonanij u viddanosti armiyi ZagibelUbivstvo Vallenshtajna v Egeri gravyura XVII stolittya 24 sichnya 1634 imperator pidpisav tayemnij ukaz yakim usuvav Vallenshtajna vid komanduvannya a 18 lyutogo zvinuvativ jogo u zradi Ukazi bulo opublikovano v Prazi Vtrativshi komanduvannya nad armiyeyu Vallenshtajn 23 lyutogo z viddanimi oficerami tikaye v Eger nini misto Heb Chehiya spodivayuchis zustriti tam shvediv Prote voni ne pishli z nim na peregovori Pislya pributtya v Eger Vallenshtajna zarubali pidkupleni oficeri osobistoyi ohoroni Tilo Vallenshtajna spochatku pohovali v Shtribri v 1636 roci perepohovali v kosteli v Valdicyah a v 1785 rocc she raz perepohovali v Mnihovom Gradishti Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni v skladi nimeckoyi armiyi voyuvala diviziya LiteraturaAlekseev V M Tridcatiletnyaya vojna L 1961 Istoriya Evropy Ot srednevekovya k novomu vremeni M 1993 T 3 Shiller I K Istoriya Tridcatiletnej vojny Sobr soch v 8 tt M 1957 t 5 Benecke G Germany in the Thirty Years War 1978 Janachek J Valdstein a jeho doba Pr 1978 Kalista Z Valdstejn historie odcizeni a snu Praha Vysehrad 2002 Kavka F Bila hora a ceske dejiny Pr 1962 Kollmann J Valdstejn a evropska politika 1625 1630 historie 1 generalatu Praha Academia 1999 Moravek J Valdstejnuv Jicin Prispevek k dejinam barokniho stavitelstvi v Cechach Praha Jan Stenc 1946 Hojda Zdenek Albrecht Vaclav Eusebius z Valdstejna mezniky zivota in HORYNA MOJMIR a kol Valdstejnsky palac Praha 2002 Hellmut Diwald Wallenstein Eine Biographie Ullstein TB Verlag Berlin 1987 ISBN 3 548 27550 8 Hans Christian Huf Mit Gottes Segen in die Holle List Berlin 2004 ISBN 3 548 60500 1 Golo Mann Wallenstein Sein Leben S Fischer Frankfurt am Main 1971 ISBN 3 10 047903 3 Josef Polisensky und Josef Kollmann Wallenstein Feldherr des Dreissigjahrigen Krieges Bohlau Koln 1997 ISBN 3 412 03497 5 Peter Milger Der Dreissigjahrige Krieg Gegen Land und Leute Niedernhausen 2001 ISBN 3 572 01270 8 Pekar J Valdstejn 1630 1634 Dejiny valdstejnskeho spiknuti 2 dily Praha Melantrich 1933 a 1934 Polisensky J Valdstejn ani cisar ani kral Praha Academia 2001 Polisensky J Tricetiletna valka a europska krize 17 stoleti Pr 1970 Sindelar B Vestfalsky mir a ceska otazka Pr 1968 Cicely Veronica Wedgwood Der 30 jahrige Krieg 8 Auflage Munchen 1995 ISBN 3 471 79210 4 PosilannyaSergij MAHUN Den Albreht Vallenshtejn Vidvazhnij sin minlivoyi fortuni 24 sichnya 2005 u Wayback Machine Albreht Vallenshtajn biografiya chesk 10 bereznya 2007 u Wayback Machine Palac Vallenshtajna nedostupne posilannya z chervnya 2019 Biografiya v katolickij enciklopediyi angl 10 kvitnya 2007 u Wayback Machine PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 118628755 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Dr Constant v Wurzbach Waldstein Albrecht Wenzel Euseb Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich enthaltend die Lebensskizzen der denkwurdigen Personen welche seit 1750 in den osterreichischen Kronlandern geboren wurden oder darin gelebt und gewirkt haben Wien 1856 Vol 52 S 210 d Track Q665807d Track Q90896672 The Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 SNAC 2010 d Track Q29861311