Азербайджанці (азерб. Azərbaycanlılar آذربایجانلیلار, Azərbaycan türkləri ترکهای آذربایجانی, türklər ترکها) — ірано-кавказький тюркомовний народ, який становить основне населення Азербайджану і значну частину населення північного заходу Ірану (Іранського Азербайджану). Загальна чисельність — понад 29 мільйонів осіб.
Азербайджанці азерб. Azərbaycanlılar | |||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||||||||||||
Кількість | від 25 до 30 мільйонів | ||||||||||||||||||||||||||||
Ареал | Іран: Азербайджан: 1,000,000 | ||||||||||||||||||||||||||||
Раса | Європеоїдна раса () | ||||||||||||||||||||||||||||
Близькі до: | Тюрки | ||||||||||||||||||||||||||||
Мова | Азербайджанська | ||||||||||||||||||||||||||||
Релігія | Більшість мусульмани-шиїти; меншість складають мусульмани-суніти. |
Азербайджанська мова належить до огузької групи тюркської групи алтайської сім'ї мов.
Як етнографічні групи серед азербайджанців виділяються , афшари, , карапапахи, кашкайці, , , шахсевени.
Етимологія назви
Цей розділ потребує для відповідності Вікіпедії. (Серпень 2022) |
Вважається, що Азербайджан названо на честь Атропата, перського сатрапа (губернатора), який правив в Атропатені (сучасний Іранський Азербайджан) приблизно в 321 році до нашої ери. 2 Ім’я Атропат — це ім’я Атропат. Елліністична форма староперської мови Aturpat, що означає «охоронець вогню», сама по собі сполука ātūr (Aturpahlavi.svg) «вогонь» (пізніше спотворене в ādur (آذر) у (ранній) новоперській мові і сьогодні вимовляється āzar) + -pat (Patpahlavi.svg) суфікс для -охоронець, -лорд, -господар (-pat у ранньосередньоперській мові, -bod (بُد) у новоперській).
Сучасна назва «Азербайджан» — це арабізована форма Āzarpāyegān (перською: آذرپایگان), що означає «охоронці вогню», яка пізніше стала змінена на «Азербайджан» (перською: آذربایجان) через фонематичний зсув /b/ /p/ до / до /dʒ/, що є результатом середньовічних арабських впливів, що виникли після арабського вторгнення в Іран, і пов'язано з відсутністю фонеми /p/ і /g/ в арабській мові.[66] Саме слово Azarpāyegān в кінцевому підсумку походить від староперського Āturpātakān (перс. آتورپاتکان), що означає «земля, пов’язана з (сатрапом) Атурпатом» або «земля охоронців вогню» (-an, тут garbled, garbled є суфіксом для асоціації або утворення прислівників і множини;[65] наприклад: Gilan 'земля, пов'язана з людьми Gil').
Сучасний етнонім «азербайджанці» або «азері» застосовується до тюркських народів Південного Азербайджану (також відомого як Іранський Азербайджан) та Азербайджанської Республіки. Історично мусульмани їх називали турками або аджам (що означає "іранець" по-турецьки), використовуючи цей термін для позначення своєї релігійної, а не етнічної ідентичності. – тобто релігійна ідентифікація переважала над етнічною. Коли Південний Кавказ у ХІХ столітті був загарбаний Російською імперією, російська влада, яка традиційно називала всі тюркські народі татарами, визначила татар, які проживають в Закавказькому регіоні, як кавказьких татар або рідше Адербейджанських татар. або навіть перських татар, щоб відрізнити їх від інших тюркських груп і перськомовного населення Ірану. Російський енциклопедичний словник Брокгауза і Ефрона, написаний у 1890-х роках, також називав татар в Азербайджані адербейджанцями (адербейджанами), але зазначає, що цей термін не отримав широкого поширення. Цей етнонім використовував також Джозеф Денікер (1900):
"...адербейджанці Кавказу та Персії, які розмовляють тюркською мовою, мають той самий фізичний тип, що й хаджемі-перси, які розмовляють іранською мовою".
У публікаціях азербайджанською мовою вираз «азербайджанська нація» щодо тих, кого називали татарами Кавказу, вперше з’явився в газеті «Кашкуль» у 1880 році.
Під час раннього радянського періоду термін «закавказькі татари» був витіснений «азербайджанськими турками» і зрештою «азербайджанцями». Деякий час згодом термін «азербайджанці» застосовувався до всіх тюркомовних мусульман Закавказзя, від турків-месхетинців у південно-західній Грузії до терекемів південного Дагестану, а також асимільованих татів і талишів. Тимчасове позначення турків-месхетинів як «азербайджанців», найімовірніше, було пов’язане з існуючими адміністративними рамками Закавказької РСР, оскільки Азербайджанська РСР була одним із її "засновників". Після створення Азербайджанської РСР за наказом Й. Сталіна назва "офіційної мови" Азербайджанської РСР також була "змінена з тюркської на азербайджанську".
За словами Артура Цуцієва (Yale University Press, 2014) 1770-х роках тюркські племінні угруповання від Картлі до Дербента ідентифікував, зокрема, Гільденштедт ("Мандрівка по Кавказу), використовуючи загальну категорію терекемських татар (на відміну від татар-кумиків). Після появи терміна «Закавказзя» в 1830-х роках поступово у вжиток увійшла категорія «закавказькі татари», як правило, для носіїв «тюрко-азербайджанських мов», які населяли російські губернії «за Кавказом». До 1860-х років кваліфікація мови закавказьких татар як тюрксько-азербайджанської мови, відмінної від кумицької, ногайської чи кримської, явно стала основою для етнічної категоризації. Наприкінці ХІХ століття «закавказьких татар» (іноді їх називають азербайджанськими татарами як позначення носіїв татарських мов, тобто азербайджансько-турків) все ще відрізняли від «турків» (як позначення носіїв турецької чи османли-тюркської). У період відновлення незалежності Азербайджану (1918–1920 рр.) перша категорія перетворилася на просто «турків», яка була успадкована ранньою радянською етнічною номенклатурою (при цьому їх обєднали з турками-османли, які залишилися в межах радянських кордонів). Пізніше, у 1921–1930 роках, ця категорія була дещо уточнена як «азербайджанські турки» (до якої також входило месхетське тюркомовне населення Грузії), щоб відповідати політичним реаліям. Нарешті, у 1939 році етнонім був просто перетворений на «азербайджанців», що пояснювалося не стільки мовними відмінностями між анатолійськими (османським) турками та азербайджанськими турками, скільки погіршенням радянсько-турецьких відносин.
Походження азербайджанців
Цей розділ потребує для відповідності Вікіпедії. (Серпень 2022) |
У багатьох працях азербайджанці позначаються як тюркський народ через їхню тюркську мову.[40][120] Походження азербайджанців було описано як «незрозуміле»,[121] переважно кавказьке,[122] переважно іранське[123][124] змішане кавказько албанське та турецьке[45] та змішане з кавказькими, іранськими та тюркськими елементами. [50] Російський історик і сходознавець Володимир Мінорський пише, що переважно іранське та кавказьке населення стало тюркомовним:
На початку 11 століття орди огузів спочатку невеликими групами, а потім у значній кількості під керівництвом Сельджуків окупували Азербайджан. Внаслідок цього іранське населення Азербайджану та прилеглих частин Закавказзя стало тюркомовним, тоді як характерні риси азербайджанської тюркської мови, такі як перські інтонації та ігнорування вокальної гармонії, відображають нетюркське походження потурченої людности.[125]
Вважається, що азербайджанці Ірану походять від різних груп, у тому числі маннеїв, стародавнього народу, який жив на території сучасного північно-західного Ірану на південь від озера Урмія приблизно в 10-7 століттях до нашої ери і розмовляв на діалекті до хурритської (несемітської та неіндоєвропейської мови, спорідненої з урартською) та мідійців, давньої іранської етнічної групи, яка під владою царя Кіаксара заснувала Мідійську імперію і стала домінувати в регіоні.[126] ] Вважається, що Мідійська імперія підкорила та асимілювала маннейців до 6 століття до нашої ери.[127][128][129] Історичні дослідження свідчать про те, що староазербайджанська мова, що належить до північно-західної гілки іранських мов і, як вважають, походить від мови мідійців[130], поступово набула поширення і була широко поширена в цьому регіоні протягом багатьох століть.[131] [132][133][134][135]
Вважається, що деякі азербайджанці Азербайджанської Республіки походять від жителів Кавказької Албанії, стародавньої країни, розташованої в регіоні Східного Кавказу, та різних іранських народів, які заселили цей регіон.[136] Вони стверджують, що є докази того, що через неодноразові вторгнення та міграції корінне населення Кавказу, можливо, поступово асимілювалося культурно та мовно, спочатку іранськими народами, такими як перси,[137] а пізніше турками-огузами. Значна інформація була отримана про кавказьких албанців, зокрема їхню мову, історію, раннє навернення в християнство та стосунки з вірменами та грузинами, під чиїм сильний релігійний і культурний впливом опинилися кавказькі албанці в наступні століття.[138][139] ]
Тюркізація нетюркського населення розпочалася із від тюркських поселень в Азербайджаіні, що почалося та прискорилося в епоху Сельджуків[40]. Міграція тюрків-огузів із сучасного Туркменістану, про що свідчить мовна схожість, залишалася високою протягом монгольського періоду, оскільки багато вояків Ільханату були тюрками. До початку правління Сефевідів тюркський характер Азербайджану посилився під впливом кизилбашів, об’єднання туркманських[140] кочових племен, яке було основою імперії Сефевідів.
В радянській історіографії панувала думка, що тюркизація Азербайджану переважно завершилася в період Ільханідів. Фарук Сюмер виділяє три періоди, в які відбувалася тюркизация: сельджукський, монгольський і постмонгольський (Кара Коюнлу, Ак Коюнлу і Сефевіди). У перші два тюркські племена огузів просунулися або були витіснені в Анатолію та Арран. В останній період до тюркських елементів в Ірані (огузи, з меншою домішкою уйгурів, кипчаків, карлуків, а також тюркізованих монголів) приєдналися анатолійські турки, які мігрували назад до Ірану. Це стало завершальним етапом тюркізації[40].
Іранське коріння азербайджанців виводиться від стародавніх іранських племен, таких як мідійці в Іранському Азербайджані, і скіфів, які прибували туди протягом восьмого століття до нашої ери. Вважається, що мідійці змішалися з маннеями.[141] Стародавні письмові джерела, наприклад, написані арабським істориком Аль-Масуді, свідчать про присутність іранців у регіоні:
"Перси — це народ, кордонами якого є гори Махат і Азербайджан аж до Вірменії і Аррана, і Байлекана, і Дарбанда, і Рея, і Табарістану, і Маската, і Шабарана, і Джурджана, і Абаршара, і це Нішабур, і Герат, і Мерв, та інші місця в землях Хорасан, і Сістан, і Керман, і Фарс, і Ахваз... Усі ці землі колись були одним царством одним керманичем і однією мовою... хоча мова дещо відрізнялася. Проте мова є єдиною, оскільки її літери пишуться однаково і однаково використовуються у складі. Отже, існують різні мови, такі як пехлеві, дарі, азарі, а також інші перські мови.[142]
Археологічні дані вказують на те, що іранська релігія зороастризм була популярною на Кавказі до християнства та ісламу.[143][144][145] Існувала також гіпотеза, що населення Іранського Азербайджану до приходу огузів було переважно персомовним. Це твердження підтверджується багатьма діячами перської літератури, які прибули з регіонів, де нині проживають етнічні азербайджанці, і які писали перською мовою до і під час міграції огузів, таких як Катран Тебризі, Шамс Тебризі, Нізамі Гянджеві та Хагані. Це також підтримується антологією Ножата аль-Маджалеса, Страбона, Аль-Істахрі та Аль-Масуді, які всі описують мову регіону як перську.
Encyclopaedia Iranica стверджує:[146]
Тюркомовні в Азербайджані (q.v.) переважно походять від тих мешканців, хто розмовляв іранською мовою, кілька спільнот яких все ще існують у регіоні. Масова міграція тюрків-огузів у 11-12 століттях поступово тюркізувала Азербайджан, а також Анатолію. Тюрки-азербайджанці є шиїтами і були засновниками династії Сефевідів. Вони осіли, хоча в степу Мохана під назвою Ілсеван (колишній Шахсеван) є скотарі, які налічують приблизно 100 000 чоловік; вони, як і інші племена в Ірані, були змушені вести осілий спосіб життя під керівництвом Реза-шаха. Інші тюркомовні — туркмени, каджари, афшари тощо — розсіяні в різних регіонах західного Ірану. Кількість тюркомовних в Ірані сьогодні оцінюється приблизно в 16 мільйонів. Більшість азербайджанців називають себе і називаються турками, але також наполягають на своїй іранській ідентичності, підкріплюючи це не лише релігійними зв’язками (будучи переважно шиїтами на відміну від турків-сунітів в Анатолії), але також культурними, історичними та економічними факторами.
Згідно з Британською енциклопедією:
"Азербайджанці (народи Азербайджанської Республіки) мають змішане етнічне походження, найдавніший елемент походить від корінного населення східного Закавказзя і, можливо, від мідійців Північної Персії.[147]
Існують докази того, що через неодноразові вторгнення та міграції аборигени Кавказу, можливо, були культурно асимільовані, спочатку давньоіранськими народами, а потім огузами. Значна інформація була отримана про кавказьких албанців, включаючи їх мову, історію, раннє навернення до християнства. Мова уді, якою досі розмовляють в Азербайджані, можливо, є залишком мови албанців.[148]
Регіон, що включає Азербайджан, зазнав значного впливу ранніх сільськогосподарських популяцій у цьому районі; пізніші переміщення населення, наприклад тюркські, також зробили свій внесок[149]. Однак станом на 2017 рік для Азербайджану не існує повного дослідження секвенування геному; обмеження вибірки, подібні до цієї, перешкоджають формуванню «масштабнішої картини генетичної історії регіону».[149]
Дослідження 2002 року, яке розглядало 11 маркерів Y-хромосоми, показало, що азербайджанці «тісніше генетично пов’язані зі своїми географічними сусідами на Кавказі, ніж зі своїми мовними сусідами в інших місцях».[150] Іранські азербайджанці генетично більше схожі на північних азербайджанців та народи сусідніх країн, ніж на географічно віддалені туркменські популяції.[151] Однак також важливо, що показники генетичних домішок, отримані від вихідців із Центральної Азії (зокрема, гаплогрупи H12), зокрема туркменів, є вищими для азербайджанців, ніж у їхніх грузинських та вірменських сусідів.[152]. Іраномовне населення. з Азербайджану (талиші і тати) генетично ближчі до азербайджанців республіки, ніж до інших іраномовних груп населення (перси та курди з Ірану, осетини та таджики).[153] Декілька генетичних досліджень показали, що азербайджанці походять від корінного населення, яке давно проживає в цьому регіоні, яке прийняло тюркську мову шляхом заміни мови, включаючи можливість сценарію домінування еліти.[154][155][150] Проте заміна мови в Азербайджані (і в Туреччині) могла не відповідати моделі домінування еліти, причому внесок Центральної Азії в геном азербайджанців становить 18% для жінок і 32% для чоловіків.[156] Наступне дослідження також припускало 33% внеску Центральної Азії в Азербайджан.[157].
Дослідження 2001 року, яке розглядало перший гіперваріабельний сегмент МтДНК, показало, що «генетичні зв’язки між населенням Кавказу відображають географічні, а не мовні зв’язки», причому вірмени та азербайджанці «найтісніше пов’язані зі своїми найближчими географічними сусідами».[158] Інше дослідження 2004 року, яке розглядало 910 МтДНК з 23 популяцій на Іранському плато, в долині Інду та Центральній Азії, показало, що популяції «на захід від басейну Інду, включаючи популяції з Ірану, Анатолії [Туреччини] та Кавказу, демонструють загальний склад мтДНК, що складається переважно із груп західноєвразійського походження, з дуже обмеженим внеском Південної Азії та Східної Євразії».[159] Хоча генетичний аналіз мтДНК показує, що населення Кавказу генетично ближче до європейців, ніж до жителів Близького Сходу, результати Y-хромосоми вказують на ближчу спорідненість до близькосхідних груп.[150]
Іранці мають відносно різноманітний спектр гаплотипів Y-хромосоми. Населення з центрального Ірану (Ісфахан) демонструє більшу схожість з точки зору розподілу гаплогруп до кавказців та азербайджанців, ніж до населення з південного чи північного Ірану.[160] Діапазон гаплогруп у регіоні може відображати історичну генетичну домішку [161], можливо, в результаті інвазивних міграцій чоловіків.[150]
У порівняльному дослідженні (2013) повного різноманіття мітохондріальної ДНК іранців показано, що іранські азербайджанці більше пов’язані з грузинами, ніж з іншими іранцями, а також з вірменами. Однак той самий багатовимірний графік масштабування показує, що азербайджанці з Кавказу, попри їхнє гадане спільне походження з іранськими азербайджанцями, «займають проміжне положення між угрупованнями азербайджанців/грузинів та турків/іранців».[162]
Дослідження 2007 року, яке вивчало антигени лейкоцитів людини другого класу, показало, що між азербайджанцями Ірану та народами Центральної Азії і турками не спостерігалося тісних генетичних зв’язків [163]. Азербайджанці північного заходу Ірану знаходяться «у середземноморському кластері поруч із курдами, чувашами (окупована РФ Чувашія), іранцями та населенням Кавказу (свани та грузини)». До цього середземноморського населення входять «турецьке та кавказьке населення». Зразки азербайджанців також перебували в «положенні між середземноморськими та середньоазійськими», що свідчить про те, що «процес тюркізації, викликаний тюркськими племенами огузів, також міг сприяти генетичному фону азербайджанців».[164]
Азербайджан
Іран
Грузія
Дагестан
Основні райони проживання азербайджанців у Дагестані за даними перепису 2010 р.
населення району | % азербайджанців | |
---|---|---|
Дербентський район | 99 054 | 58,0% |
Дербент | 119200 | 32,3% |
Дагестанські Огні | 27923 | 23,2% |
Табасаранський район | 52 886 | 18,4% |
Кізлярський район | 67 287 | 2,4% |
Магарамкентський район | 62 195 | 1,6% |
Рутульський район | 22 926 | 1,6% |
Кизляр (м/о) | 51 707 | 1,5% |
Дагестан | 2 910 249 | 4,5% |
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Азербайджанські прислів'я |
Примітки
- «Iran: People» [ 29 листопада 2006 у Wayback Machine.] — CIA: The World Factbook (retrieved 7 червня 2006).
- «Iran» [ 11 березня 2007 у Wayback Machine.] — Amnesty International report on Iran and Azerbaijanis (retrieved 30 липня 2006).
- Borders and Brethren: Iran and the Challenge of Azerbaijani Identity, 'The Azerbaijani Population' by Brenda Shaffer, pp. 221-225. The MIT Press (2003), (retrieved 10 червня 2006).
- «Encyclopedia Orient Iran» [ 3 березня 2016 у Wayback Machine.] — 'Encyclopedia Orient (retrieved 18 серпня 2006).
- . Архів оригіналу за 30 листопада 2012. Процитовано 13 січня 2012.
- «Azerbaijan: ɹPeople» [ 9 травня 2007 у Wayback Machine.] CIA Factbook. Azeri ethnic percentage of 90.6% used to calculate population derived from Azeri census (retrieved 7 червня 2006).
- «Turkey: Religions & Peoples» [ 14 грудня 2009 у Wayback Machine.] — Encyclopedia of the Orient (retrieved 7 червня 2006)
- «Azerbaijanis in Russia» [ 2008-02-02 у Wayback Machine.] — 2021 Russian Census (retrieved 7 червня 2006)
- State Statistics Department of Georgia: [ 6 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (retrieved 16 липня 2006)
- . Архів оригіналу за 15 січня 2012. Процитовано 11 квітня 2011.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - «Ethnodemographic situation in Kazakhstan» [ 16 квітня 2003 у Wayback Machine.] — (retrieved 7 червня 2006).
- V. Minorsky, «Ādharbāyjān», in Encyclopædia of Islam, Online Edition, 2006
- «Azerbaijan» [ 17 травня 2006 у Wayback Machine.] — Columbia Encyclopedia (retrieved 8 червня 2006).
- Tore Kjeilen. Azerbaijanis. Looklex Encyclopaedia. Архів оригіналу за 25 серпня 2011. Процитовано 13 червня 2013.
- Boyle, Kevin and Juliet Sheen. Freedom of Religion and Belief [ 23 липня 2013 у Wayback Machine.]. Routledge, 1997. ; p. 273
- Helena Bani-Shoraka. «Language Policy and Language Planning: Some Definitions» in Annika Rabo, Bo Utas. The Role of the State in West Asia, Swedish Research Institute in Istanbul, 2005, ISBN 91-86884-13-1, 9789186884130, p. 144 [ 22 червня 2013 у Wayback Machine.]
- Stephan Thernstrom, Ann Orlov, Oscar Handlin. Harvard Encyclopedia of American ethnic groups, Harvard University Press, 1981, p. 171 [ 20 березня 2015 у Wayback Machine.], quote: In their homeland the Azerbaijanis, or Azeri Turks as they are sometimes called…
- David E. Long, Bernard Reich. The Government and politics of the Middle East and North Africa, pp. 20, 77
- Graham E. Fuller. The new Turkish republic: Turkey as a pivotal state in the Muslim world
- Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских населенных пунктов, сельских населенных пунктов Республики Дагестан — Федеральна служба державної статистики РФ (рос.)
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання
- Азербайджанці [ 3 квітня 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
![]() | Це незавершена стаття про Азербайджан. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з етнографії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з етнології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Azerbajdzhanci azerb Azerbaycanlilar آذربایجانلیلار Azerbaycan turkleri ترکهای آذربایجانی turkler ترکها irano kavkazkij tyurkomovnij narod yakij stanovit osnovne naselennya Azerbajdzhanu i znachnu chastinu naselennya pivnichnogo zahodu Iranu Iranskogo Azerbajdzhanu Zagalna chiselnist ponad 29 miljoniv osib Azerbajdzhanci azerb AzerbaycanlilarRasulzade Tagiyev Ahundov Hojskij Samed VurgunGadzhibekov Ibragimbekov Amirov HameneyiMamed yarov Karayev Bejbutov Mamedbekova MusaviKilkist vid 25 do 30 miljonivAreal Iran 12 15 miljoniv Azerbajdzhan 7 110 116 Turechchina 300 800 Rosiya 484 000 Gruziya 200 000 SShA 450 000 Kazahstan 115 000 2021 census Nimechchina 280 000 Ukrayina 45 000 Reshta 1 000 000Rasa Yevropeoyidna rasa Blizki do TyurkiMova AzerbajdzhanskaReligiya Bilshist musulmani shiyiti menshist skladayut musulmani suniti Azerbajdzhanska mova nalezhit do oguzkoyi grupi tyurkskoyi grupi altajskoyi sim yi mov Yak etnografichni grupi sered azerbajdzhanciv vidilyayutsya afshari karapapahi kashkajci shahseveni Etimologiya nazviCej rozdil potrebuye uporyadkuvannya dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit polipshiti cej rozdil Mozhlivo mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin Serpen 2022 Vvazhayetsya sho Azerbajdzhan nazvano na chest Atropata perskogo satrapa gubernatora yakij praviv v Atropateni suchasnij Iranskij Azerbajdzhan priblizno v 321 roci do nashoyi eri 2 Im ya Atropat ce im ya Atropat Ellinistichna forma staroperskoyi movi Aturpat sho oznachaye ohoronec vognyu sama po sobi spoluka atur Aturpahlavi svg vogon piznishe spotvorene v adur آذر u rannij novoperskij movi i sogodni vimovlyayetsya azar pat Patpahlavi svg sufiks dlya ohoronec lord gospodar pat u rannoserednoperskij movi bod ب د u novoperskij Suchasna nazva Azerbajdzhan ce arabizovana forma Azarpayegan perskoyu آذرپایگان sho oznachaye ohoronci vognyu yaka piznishe stala zminena na Azerbajdzhan perskoyu آذربایجان cherez fonematichnij zsuv b p do do dʒ sho ye rezultatom serednovichnih arabskih vpliviv sho vinikli pislya arabskogo vtorgnennya v Iran i pov yazano z vidsutnistyu fonemi p i g v arabskij movi 66 Same slovo Azarpayegan v kincevomu pidsumku pohodit vid staroperskogo Aturpatakan pers آتورپاتکان sho oznachaye zemlya pov yazana z satrapom Aturpatom abo zemlya ohoronciv vognyu an tut garbled garbled ye sufiksom dlya asociaciyi abo utvorennya prislivnikiv i mnozhini 65 napriklad Gilan zemlya pov yazana z lyudmi Gil Suchasnij etnonim azerbajdzhanci abo azeri zastosovuyetsya do tyurkskih narodiv Pivdennogo Azerbajdzhanu takozh vidomogo yak Iranskij Azerbajdzhan ta Azerbajdzhanskoyi Respubliki Istorichno musulmani yih nazivali turkami abo adzham sho oznachaye iranec po turecki vikoristovuyuchi cej termin dlya poznachennya svoyeyi religijnoyi a ne etnichnoyi identichnosti tobto religijna identifikaciya perevazhala nad etnichnoyu Koli Pivdennij Kavkaz u HIH stolitti buv zagarbanij Rosijskoyu imperiyeyu rosijska vlada yaka tradicijno nazivala vsi tyurkski narodi tatarami viznachila tatar yaki prozhivayut v Zakavkazkomu regioni yak kavkazkih tatar abo ridshe Aderbejdzhanskih tatar abo navit perskih tatar shob vidrizniti yih vid inshih tyurkskih grup i perskomovnogo naselennya Iranu Rosijskij enciklopedichnij slovnik Brokgauza i Efrona napisanij u 1890 h rokah takozh nazivav tatar v Azerbajdzhani aderbejdzhancyami aderbejdzhanami ale zaznachaye sho cej termin ne otrimav shirokogo poshirennya Cej etnonim vikoristovuvav takozh Dzhozef Deniker 1900 aderbejdzhanci Kavkazu ta Persiyi yaki rozmovlyayut tyurkskoyu movoyu mayut toj samij fizichnij tip sho j hadzhemi persi yaki rozmovlyayut iranskoyu movoyu U publikaciyah azerbajdzhanskoyu movoyu viraz azerbajdzhanska naciya shodo tih kogo nazivali tatarami Kavkazu vpershe z yavivsya v gazeti Kashkul u 1880 roci Pid chas rannogo radyanskogo periodu termin zakavkazki tatari buv vitisnenij azerbajdzhanskimi turkami i zreshtoyu azerbajdzhancyami Deyakij chas zgodom termin azerbajdzhanci zastosovuvavsya do vsih tyurkomovnih musulman Zakavkazzya vid turkiv meshetinciv u pivdenno zahidnij Gruziyi do terekemiv pivdennogo Dagestanu a takozh asimilovanih tativ i talishiv Timchasove poznachennya turkiv meshetiniv yak azerbajdzhanciv najimovirnishe bulo pov yazane z isnuyuchimi administrativnimi ramkami Zakavkazkoyi RSR oskilki Azerbajdzhanska RSR bula odnim iz yiyi zasnovnikiv Pislya stvorennya Azerbajdzhanskoyi RSR za nakazom J Stalina nazva oficijnoyi movi Azerbajdzhanskoyi RSR takozh bula zminena z tyurkskoyi na azerbajdzhansku Za slovami Artura Cuciyeva Yale University Press 2014 1770 h rokah tyurkski pleminni ugrupovannya vid Kartli do Derbenta identifikuvav zokrema Gildenshtedt Mandrivka po Kavkazu vikoristovuyuchi zagalnu kategoriyu terekemskih tatar na vidminu vid tatar kumikiv Pislya poyavi termina Zakavkazzya v 1830 h rokah postupovo u vzhitok uvijshla kategoriya zakavkazki tatari yak pravilo dlya nosiyiv tyurko azerbajdzhanskih mov yaki naselyali rosijski guberniyi za Kavkazom Do 1860 h rokiv kvalifikaciya movi zakavkazkih tatar yak tyurksko azerbajdzhanskoyi movi vidminnoyi vid kumickoyi nogajskoyi chi krimskoyi yavno stala osnovoyu dlya etnichnoyi kategorizaciyi Naprikinci HIH stolittya zakavkazkih tatar inodi yih nazivayut azerbajdzhanskimi tatarami yak poznachennya nosiyiv tatarskih mov tobto azerbajdzhansko turkiv vse she vidriznyali vid turkiv yak poznachennya nosiyiv tureckoyi chi osmanli tyurkskoyi U period vidnovlennya nezalezhnosti Azerbajdzhanu 1918 1920 rr persha kategoriya peretvorilasya na prosto turkiv yaka bula uspadkovana rannoyu radyanskoyu etnichnoyu nomenklaturoyu pri comu yih obyednali z turkami osmanli yaki zalishilisya v mezhah radyanskih kordoniv Piznishe u 1921 1930 rokah cya kategoriya bula desho utochnena yak azerbajdzhanski turki do yakoyi takozh vhodilo meshetske tyurkomovne naselennya Gruziyi shob vidpovidati politichnim realiyam Nareshti u 1939 roci etnonim buv prosto peretvorenij na azerbajdzhanciv sho poyasnyuvalosya ne stilki movnimi vidminnostyami mizh anatolijskimi osmanskim turkami ta azerbajdzhanskimi turkami skilki pogirshennyam radyansko tureckih vidnosin Pohodzhennya azerbajdzhancivCej rozdil potrebuye uporyadkuvannya dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit polipshiti cej rozdil Mozhlivo mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin Serpen 2022 U bagatoh pracyah azerbajdzhanci poznachayutsya yak tyurkskij narod cherez yihnyu tyurksku movu 40 120 Pohodzhennya azerbajdzhanciv bulo opisano yak nezrozumile 121 perevazhno kavkazke 122 perevazhno iranske 123 124 zmishane kavkazko albanske ta turecke 45 ta zmishane z kavkazkimi iranskimi ta tyurkskimi elementami 50 Rosijskij istorik i shodoznavec Volodimir Minorskij pishe sho perevazhno iranske ta kavkazke naselennya stalo tyurkomovnim Na pochatku 11 stolittya ordi oguziv spochatku nevelikimi grupami a potim u znachnij kilkosti pid kerivnictvom Seldzhukiv okupuvali Azerbajdzhan Vnaslidok cogo iranske naselennya Azerbajdzhanu ta prileglih chastin Zakavkazzya stalo tyurkomovnim todi yak harakterni risi azerbajdzhanskoyi tyurkskoyi movi taki yak perski intonaciyi ta ignoruvannya vokalnoyi garmoniyi vidobrazhayut netyurkske pohodzhennya poturchenoyi lyudnosti 125 Vvazhayetsya sho azerbajdzhanci Iranu pohodyat vid riznih grup u tomu chisli manneyiv starodavnogo narodu yakij zhiv na teritoriyi suchasnogo pivnichno zahidnogo Iranu na pivden vid ozera Urmiya priblizno v 10 7 stolittyah do nashoyi eri i rozmovlyav na dialekti do hurritskoyi nesemitskoyi ta neindoyevropejskoyi movi sporidnenoyi z urartskoyu ta midijciv davnoyi iranskoyi etnichnoyi grupi yaka pid vladoyu carya Kiaksara zasnuvala Midijsku imperiyu i stala dominuvati v regioni 126 Vvazhayetsya sho Midijska imperiya pidkorila ta asimilyuvala mannejciv do 6 stolittya do nashoyi eri 127 128 129 Istorichni doslidzhennya svidchat pro te sho staroazerbajdzhanska mova sho nalezhit do pivnichno zahidnoyi gilki iranskih mov i yak vvazhayut pohodit vid movi midijciv 130 postupovo nabula poshirennya i bula shiroko poshirena v comu regioni protyagom bagatoh stolit 131 132 133 134 135 Vvazhayetsya sho deyaki azerbajdzhanci Azerbajdzhanskoyi Respubliki pohodyat vid zhiteliv Kavkazkoyi Albaniyi starodavnoyi krayini roztashovanoyi v regioni Shidnogo Kavkazu ta riznih iranskih narodiv yaki zaselili cej region 136 Voni stverdzhuyut sho ye dokazi togo sho cherez neodnorazovi vtorgnennya ta migraciyi korinne naselennya Kavkazu mozhlivo postupovo asimilyuvalosya kulturno ta movno spochatku iranskimi narodami takimi yak persi 137 a piznishe turkami oguzami Znachna informaciya bula otrimana pro kavkazkih albanciv zokrema yihnyu movu istoriyu rannye navernennya v hristiyanstvo ta stosunki z virmenami ta gruzinami pid chiyim silnij religijnij i kulturnij vplivom opinilisya kavkazki albanci v nastupni stolittya 138 139 Tyurkizaciya netyurkskogo naselennya rozpochalasya iz vid tyurkskih poselen v Azerbajdzhaini sho pochalosya ta priskorilosya v epohu Seldzhukiv 40 Migraciya tyurkiv oguziv iz suchasnogo Turkmenistanu pro sho svidchit movna shozhist zalishalasya visokoyu protyagom mongolskogo periodu oskilki bagato voyakiv Ilhanatu buli tyurkami Do pochatku pravlinnya Sefevidiv tyurkskij harakter Azerbajdzhanu posilivsya pid vplivom kizilbashiv ob yednannya turkmanskih 140 kochovih plemen yake bulo osnovoyu imperiyi Sefevidiv V radyanskij istoriografiyi panuvala dumka sho tyurkizaciya Azerbajdzhanu perevazhno zavershilasya v period Ilhanidiv Faruk Syumer vidilyaye tri periodi v yaki vidbuvalasya tyurkizaciya seldzhukskij mongolskij i postmongolskij Kara Koyunlu Ak Koyunlu i Sefevidi U pershi dva tyurkski plemena oguziv prosunulisya abo buli vitisneni v Anatoliyu ta Arran V ostannij period do tyurkskih elementiv v Irani oguzi z menshoyu domishkoyu ujguriv kipchakiv karlukiv a takozh tyurkizovanih mongoliv priyednalisya anatolijski turki yaki migruvali nazad do Iranu Ce stalo zavershalnim etapom tyurkizaciyi 40 Iranske korinnya azerbajdzhanciv vivoditsya vid starodavnih iranskih plemen takih yak midijci v Iranskomu Azerbajdzhani i skifiv yaki pribuvali tudi protyagom vosmogo stolittya do nashoyi eri Vvazhayetsya sho midijci zmishalisya z manneyami 141 Starodavni pismovi dzherela napriklad napisani arabskim istorikom Al Masudi svidchat pro prisutnist iranciv u regioni Persi ce narod kordonami yakogo ye gori Mahat i Azerbajdzhan azh do Virmeniyi i Arrana i Bajlekana i Darbanda i Reya i Tabaristanu i Maskata i Shabarana i Dzhurdzhana i Abarshara i ce Nishabur i Gerat i Merv ta inshi miscya v zemlyah Horasan i Sistan i Kerman i Fars i Ahvaz Usi ci zemli kolis buli odnim carstvom odnim kermanichem i odniyeyu movoyu hocha mova desho vidriznyalasya Prote mova ye yedinoyu oskilki yiyi literi pishutsya odnakovo i odnakovo vikoristovuyutsya u skladi Otzhe isnuyut rizni movi taki yak pehlevi dari azari a takozh inshi perski movi 142 Arheologichni dani vkazuyut na te sho iranska religiya zoroastrizm bula populyarnoyu na Kavkazi do hristiyanstva ta islamu 143 144 145 Isnuvala takozh gipoteza sho naselennya Iranskogo Azerbajdzhanu do prihodu oguziv bulo perevazhno persomovnim Ce tverdzhennya pidtverdzhuyetsya bagatma diyachami perskoyi literaturi yaki pribuli z regioniv de nini prozhivayut etnichni azerbajdzhanci i yaki pisali perskoyu movoyu do i pid chas migraciyi oguziv takih yak Katran Tebrizi Shams Tebrizi Nizami Gyandzhevi ta Hagani Ce takozh pidtrimuyetsya antologiyeyu Nozhata al Madzhalesa Strabona Al Istahri ta Al Masudi yaki vsi opisuyut movu regionu yak persku Encyclopaedia Iranica stverdzhuye 146 Tyurkomovni v Azerbajdzhani q v perevazhno pohodyat vid tih meshkanciv hto rozmovlyav iranskoyu movoyu kilka spilnot yakih vse she isnuyut u regioni Masova migraciya tyurkiv oguziv u 11 12 stolittyah postupovo tyurkizuvala Azerbajdzhan a takozh Anatoliyu Tyurki azerbajdzhanci ye shiyitami i buli zasnovnikami dinastiyi Sefevidiv Voni osili hocha v stepu Mohana pid nazvoyu Ilsevan kolishnij Shahsevan ye skotari yaki nalichuyut priblizno 100 000 cholovik voni yak i inshi plemena v Irani buli zmusheni vesti osilij sposib zhittya pid kerivnictvom Reza shaha Inshi tyurkomovni turkmeni kadzhari afshari tosho rozsiyani v riznih regionah zahidnogo Iranu Kilkist tyurkomovnih v Irani sogodni ocinyuyetsya priblizno v 16 miljoniv Bilshist azerbajdzhanciv nazivayut sebe i nazivayutsya turkami ale takozh napolyagayut na svoyij iranskij identichnosti pidkriplyuyuchi ce ne lishe religijnimi zv yazkami buduchi perevazhno shiyitami na vidminu vid turkiv sunitiv v Anatoliyi ale takozh kulturnimi istorichnimi ta ekonomichnimi faktorami Zgidno z Britanskoyu enciklopediyeyu Azerbajdzhanci narodi Azerbajdzhanskoyi Respubliki mayut zmishane etnichne pohodzhennya najdavnishij element pohodit vid korinnogo naselennya shidnogo Zakavkazzya i mozhlivo vid midijciv Pivnichnoyi Persiyi 147 Isnuyut dokazi togo sho cherez neodnorazovi vtorgnennya ta migraciyi aborigeni Kavkazu mozhlivo buli kulturno asimilovani spochatku davnoiranskimi narodami a potim oguzami Znachna informaciya bula otrimana pro kavkazkih albanciv vklyuchayuchi yih movu istoriyu rannye navernennya do hristiyanstva Mova udi yakoyu dosi rozmovlyayut v Azerbajdzhani mozhlivo ye zalishkom movi albanciv 148 Region sho vklyuchaye Azerbajdzhan zaznav znachnogo vplivu rannih silskogospodarskih populyacij u comu rajoni piznishi peremishennya naselennya napriklad tyurkski takozh zrobili svij vnesok 149 Odnak stanom na 2017 rik dlya Azerbajdzhanu ne isnuye povnogo doslidzhennya sekvenuvannya genomu obmezhennya vibirki podibni do ciyeyi pereshkodzhayut formuvannyu masshtabnishoyi kartini genetichnoyi istoriyi regionu 149 Doslidzhennya 2002 roku yake rozglyadalo 11 markeriv Y hromosomi pokazalo sho azerbajdzhanci tisnishe genetichno pov yazani zi svoyimi geografichnimi susidami na Kavkazi nizh zi svoyimi movnimi susidami v inshih miscyah 150 Iranski azerbajdzhanci genetichno bilshe shozhi na pivnichnih azerbajdzhanciv ta narodi susidnih krayin nizh na geografichno viddaleni turkmenski populyaciyi 151 Odnak takozh vazhlivo sho pokazniki genetichnih domishok otrimani vid vihidciv iz Centralnoyi Aziyi zokrema gaplogrupi H12 zokrema turkmeniv ye vishimi dlya azerbajdzhanciv nizh u yihnih gruzinskih ta virmenskih susidiv 152 Iranomovne naselennya z Azerbajdzhanu talishi i tati genetichno blizhchi do azerbajdzhanciv respubliki nizh do inshih iranomovnih grup naselennya persi ta kurdi z Iranu osetini ta tadzhiki 153 Dekilka genetichnih doslidzhen pokazali sho azerbajdzhanci pohodyat vid korinnogo naselennya yake davno prozhivaye v comu regioni yake prijnyalo tyurksku movu shlyahom zamini movi vklyuchayuchi mozhlivist scenariyu dominuvannya eliti 154 155 150 Prote zamina movi v Azerbajdzhani i v Turechchini mogla ne vidpovidati modeli dominuvannya eliti prichomu vnesok Centralnoyi Aziyi v genom azerbajdzhanciv stanovit 18 dlya zhinok i 32 dlya cholovikiv 156 Nastupne doslidzhennya takozh pripuskalo 33 vnesku Centralnoyi Aziyi v Azerbajdzhan 157 Doslidzhennya 2001 roku yake rozglyadalo pershij gipervariabelnij segment MtDNK pokazalo sho genetichni zv yazki mizh naselennyam Kavkazu vidobrazhayut geografichni a ne movni zv yazki prichomu virmeni ta azerbajdzhanci najtisnishe pov yazani zi svoyimi najblizhchimi geografichnimi susidami 158 Inshe doslidzhennya 2004 roku yake rozglyadalo 910 MtDNK z 23 populyacij na Iranskomu plato v dolini Indu ta Centralnij Aziyi pokazalo sho populyaciyi na zahid vid basejnu Indu vklyuchayuchi populyaciyi z Iranu Anatoliyi Turechchini ta Kavkazu demonstruyut zagalnij sklad mtDNK sho skladayetsya perevazhno iz grup zahidnoyevrazijskogo pohodzhennya z duzhe obmezhenim vneskom Pivdennoyi Aziyi ta Shidnoyi Yevraziyi 159 Hocha genetichnij analiz mtDNK pokazuye sho naselennya Kavkazu genetichno blizhche do yevropejciv nizh do zhiteliv Blizkogo Shodu rezultati Y hromosomi vkazuyut na blizhchu sporidnenist do blizkoshidnih grup 150 Iranci mayut vidnosno riznomanitnij spektr gaplotipiv Y hromosomi Naselennya z centralnogo Iranu Isfahan demonstruye bilshu shozhist z tochki zoru rozpodilu gaplogrup do kavkazciv ta azerbajdzhanciv nizh do naselennya z pivdennogo chi pivnichnogo Iranu 160 Diapazon gaplogrup u regioni mozhe vidobrazhati istorichnu genetichnu domishku 161 mozhlivo v rezultati invazivnih migracij cholovikiv 150 U porivnyalnomu doslidzhenni 2013 povnogo riznomanittya mitohondrialnoyi DNK iranciv pokazano sho iranski azerbajdzhanci bilshe pov yazani z gruzinami nizh z inshimi irancyami a takozh z virmenami Odnak toj samij bagatovimirnij grafik masshtabuvannya pokazuye sho azerbajdzhanci z Kavkazu popri yihnye gadane spilne pohodzhennya z iranskimi azerbajdzhancyami zajmayut promizhne polozhennya mizh ugrupovannyami azerbajdzhanciv gruziniv ta turkiv iranciv 162 Doslidzhennya 2007 roku yake vivchalo antigeni lejkocitiv lyudini drugogo klasu pokazalo sho mizh azerbajdzhancyami Iranu ta narodami Centralnoyi Aziyi i turkami ne sposterigalosya tisnih genetichnih zv yazkiv 163 Azerbajdzhanci pivnichnogo zahodu Iranu znahodyatsya u seredzemnomorskomu klasteri poruch iz kurdami chuvashami okupovana RF Chuvashiya irancyami ta naselennyam Kavkazu svani ta gruzini Do cogo seredzemnomorskogo naselennya vhodyat turecke ta kavkazke naselennya Zrazki azerbajdzhanciv takozh perebuvali v polozhenni mizh seredzemnomorskimi ta serednoazijskimi sho svidchit pro te sho proces tyurkizaciyi viklikanij tyurkskimi plemenami oguziv takozh mig spriyati genetichnomu fonu azerbajdzhanciv 164 AzerbajdzhanIran Dokladnishe Azerbajdzhanci v Irani Gruziya Dokladnishe Dagestan Osnovni rajoni prozhivannya azerbajdzhanciv u Dagestani za danimi perepisu 2010 r naselennya rajonu azerbajdzhancivDerbentskij rajon 99 054 58 0 Derbent 119200 32 3 Dagestanski Ogni 27923 23 2 Tabasaranskij rajon 52 886 18 4 Kizlyarskij rajon 67 287 2 4 Magaramkentskij rajon 62 195 1 6 Rutulskij rajon 22 926 1 6 Kizlyar m o 51 707 1 5 Dagestan 2 910 249 4 5 Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Azerbajdzhanski prisliv yaAzerbajdzhanci v Ukrayini Azerbajdzhanci v Irani Azerbajdzhanska kuhnya Azerbajdzhanskij kilim Azerbajdzhanskij teatrPrimitki Iran People 29 listopada 2006 u Wayback Machine CIA The World Factbook retrieved 7 chervnya 2006 Iran 11 bereznya 2007 u Wayback Machine Amnesty International report on Iran and Azerbaijanis retrieved 30 lipnya 2006 Borders and Brethren Iran and the Challenge of Azerbaijani Identity The Azerbaijani Population by Brenda Shaffer pp 221 225 The MIT Press 2003 ISBN 0 262 19477 5 retrieved 10 chervnya 2006 Encyclopedia Orient Iran 3 bereznya 2016 u Wayback Machine Encyclopedia Orient retrieved 18 serpnya 2006 Arhiv originalu za 30 listopada 2012 Procitovano 13 sichnya 2012 Azerbaijan ɹPeople 9 travnya 2007 u Wayback Machine CIA Factbook Azeri ethnic percentage of 90 6 used to calculate population derived from Azeri census retrieved 7 chervnya 2006 Turkey Religions amp Peoples 14 grudnya 2009 u Wayback Machine Encyclopedia of the Orient retrieved 7 chervnya 2006 Azerbaijanis in Russia 2008 02 02 u Wayback Machine 2021 Russian Census retrieved 7 chervnya 2006 State Statistics Department of Georgia 6 zhovtnya 2007 u Wayback Machine retrieved 16 lipnya 2006 Arhiv originalu za 15 sichnya 2012 Procitovano 11 kvitnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Ethnodemographic situation in Kazakhstan 16 kvitnya 2003 u Wayback Machine retrieved 7 chervnya 2006 V Minorsky Adharbayjan in Encyclopaedia of Islam Online Edition 2006 Azerbaijan 17 travnya 2006 u Wayback Machine Columbia Encyclopedia retrieved 8 chervnya 2006 Tore Kjeilen Azerbaijanis Looklex Encyclopaedia Arhiv originalu za 25 serpnya 2011 Procitovano 13 chervnya 2013 Boyle Kevin and Juliet Sheen Freedom of Religion and Belief 23 lipnya 2013 u Wayback Machine Routledge 1997 ISBN 0 415 15978 4 p 273 Helena Bani Shoraka Language Policy and Language Planning Some Definitions in Annika Rabo Bo Utas The Role of the State in West Asia Swedish Research Institute in Istanbul 2005 ISBN 91 86884 13 1 9789186884130 p 144 22 chervnya 2013 u Wayback Machine Stephan Thernstrom Ann Orlov Oscar Handlin Harvard Encyclopedia of American ethnic groups Harvard University Press 1981 p 171 20 bereznya 2015 u Wayback Machine quote In their homeland the Azerbaijanis or Azeri Turks as they are sometimes called David E Long Bernard Reich The Government and politics of the Middle East and North Africa pp 20 77 Graham E Fuller The new Turkish republic Turkey as a pivotal state in the Muslim world Chislennost naseleniya gorodskih okrugov municipalnyh rajonov gorodskih i selskih poselenij gorodskih naselennyh punktov selskih naselennyh punktov Respubliki Dagestan Federalna sluzhba derzhavnoyi statistiki RF ros LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 PosilannyaAzerbajdzhanci 3 kvitnya 2022 u Wayback Machine VUE Ce nezavershena stattya pro Azerbajdzhan Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z etnografiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z etnologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi