Миха́йло Я́кович Герценште́йн (також відомий як Меер або Меер-Шовель; 10 (22) квітня 1859, Вознесенськ, Херсонська губернія, Російська імперія — 18 (31) липня 1906, Теріокі, Велике князівство Фінляндське, Російська імперія) — російський економіст, публіцист, політичний та громадський діяч єврейського походження. Депутат Державної думи Російської імперії I скликання. Жертва чорносотенного терору.
Михайло Герценштейн | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
1906 | ||
Народження: | 22 квітня 1859 Вознесенськ, Єлисаветградський повіт, Російська імперія | |
Смерть: | 31 липня 1906 (47 років) Зеленогорськ, Виборзька губернія, Російська імперія | |
Причина смерті: | вогнепальне поранення | |
Поховання: | Зеленогорськ і Виборзька губернія | |
Країна: | ![]() | |
Релігія: | православна церква | |
Освіта: | ОНУ ім. І. І. Мечникова | |
Партія: | Конституційно-демократична партія | |
Шлюб: | Анна Василівна Пчолкіна | |
Діти: | дочки Анна, Віра | |
Автограф: | ![]() | |
|
Ранні роки та освіта
Народився 10 (22) квітня (за іншими даними, 16 (28) квітня) 1859 року в місті Вознесенськ Херсонської губернії (за деякими джерелами, народився в Одесі). Мав сестру Софію.
1881 року закінчив юридичний факультет Імператорського Новоросійського університету зі ступенем кандидата права. У роки навчання в університеті вивчав економічні науки під керівництвом професора [ru]. Після цього виїхав за кордон. Слухав лекції в Берлінському та Гайдельберзькому університетах, відвідав Париж і Лондон. За даними російських спецслужб, 1882 року, проживаючи за кордоном, підтримував тісні контакти з тамтешніми російськими емігрантами.
Повернувшись у Російську імперію, оселився в Одесі, де перебував під негласним наглядом з боку поліції. У жовтні 1884 року виїхав до Москви, де з 1885 року служив у [ru].
Наукова діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDBkbGNuUnpaVzV6ZEdWcGJsOU5XV0V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVkbGNuUnpaVzV6ZEdWcGJsOU5XV0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Закінчивши 1881 року Новоросійський університет, захистив кандидатську роботу про економічні погляди й теорії [en].
Після повернення в Російську імперію та переїзду до Москви намагався стати професором, однак у відповідь на його зусилля російський міністр народної просвіти [ru] заявив: «Не завжди можна виконувати закони». Проте 1902 року департамент поліції повідомив про відсутність причин недопущення Герценштейна до викладацької діяльності, а 1903 року це визнав міністр народної просвіти Григорій Зенгер. Того ж року Герценштейн став приват-доцентом Московського університету, а 1904 — професором політичної економії та статистики Московського сільськогосподарського інституту. 1903 року також викладав на Комерційних курсах.
З 1880-х років публікував статті на теми фінансів, кредитів та аграрного питання в газетах [ru]», «Юридический вестник», журналі [ru]».
1905 року опублікував збірник своїх праць «Аграрне питання».
Політична діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpqTDBkbGNuUnpaVzV6ZEdWcGJpVXlOa3R2ZG1Wc1pYWnphMmw1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxSFpYSjBjMlZ1YzNSbGFXNGxNalpMYjNabGJHVjJjMnRwZVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
З часів навчання в Одеській гімназії Герценштейн був другом єврейського журналіста й публіциста Григорія Іоллоса. Також підтримував тісні зв'язки із соціологом та правником Максимом Ковалевським й українським науковцем Володимиром Вернадським.
1905 року, під час революції 1905—1907 років, Герценштейн обраний гласним Московської міської думи, де очолював фінансову комісію, та Московського губернського земського зібрання. Тоді ж займався розробкою політичної програми Конституційно-демократичної партії. На з'їздах міських і земських діячів виступав з промовами щодо аграрних питань.
1906 року обраний до складу Державної думи Російської імперії I скликання. На виборах від міста Москви отримав 163 голоси. Поліцейська довідка щодо Герценштейна повідомляла: «У цей час… обраний членом від Москви в Держ. Думу, причому кандидатура його як видатного фінансиста з точки зору партійних інтересів була навіть більш бажаною, ніж кандидатура одного з перших організаторів та керівників к.-д. партії — князя Павла Долгорукого».
У Думі Герценштейн очолив першу підкомісію аграрної комісії та став членом ще трьох: фінансової, бюджетної та про асигнування коштів на продовольчу допомогу населенню. На засіданнях комісій Герценштейн закликав до примусового відчуження землі у приватних землевласників. За час роботи в Думі виступав із промовами тричі: 18 (31) травня, 19 травня (1 червня) та 23 травня (5 червня). Стосовно аграрного питання вів полеміку з керівником Головного управління землевлаштуванням та землеробством [ru] та товаришем міністра внутрішніх справ [ru]. В одній з промов Герценштейн висловився про необхідність негайно розв'язати аграрне питання:
![]() | Примусове відчуження вводиться в інтересах державної користі, а це передбачено нашими основними законами. Чого ж ви зараз очікуєте? Ви хочете, щоб зарево охопило цілу низку губерній?! Мало вам хіба досвіду травневих ілюмінацій минулого року, коли в Саратовській губернії ледь не в один день загинуло 150 садиб?! Не можна зараз пропонувати заходи, розраховані на тривалий термін, необхідно екстрений захід, а примусове відчуження і є екстреним заходом! | ![]() |
Промови Герценштейна викликали обурення з боку правих сил, зокрема чорносотенців, хоча при цьому здобув широку підтримку серед селянських депутатів. За спогадами Володимира Короленка, «важко уявити собі ту бурю гніву, яка вибухнула при цих словах на перших лавах. Чутно було буквально якийсь рев. Над головами підіймалися стиснуті кулаки, проривалася лайка, до оратора кидалися з погрозами». Незабаром самому Герценштейну почали надходити листи з погрозами.
Російська опозиція висунула Герценштейна на посаду міністра фінансів. У червні 1906 року імператор Микола II розглянув пропозиції опозиції та відхилив їх.
8 (21) липня 1906 року Микола II розпустив Державну думу I скликання. Наступного дня у Виборзі, що тоді належав до Великого князівства Фінляндського, відбулося зібрання депутатів, на якому було підписано Виборзьку відозву до населення із закликом чинити пасивний опір владі. Герценштейн став одним із підписантів цього документа. Невдозві проти усіх депутатів, що поставили свій підпис під відозвою, поліція завела справи.
Убивство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDBWbmIzSmZUR0Z5YVdOb2EybGliaTVxY0djdk1Ua3djSGd0UldkdmNsOU1ZWEpwWTJocmFXSnVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
18 (31) липня 1906 року близько 20 години вечора Герценштейн прибув до міста Теріокі Виборзької губернії Великого князівства Фінляндського (нині Зеленогорськ, Санкт-Петербург). Разом із дружиною та донькою Анною він вийшов на прогулянку узбережжям Фінської затоки. Дружина Герценштейна йшла попереду, а сам він із донькою йшов позаду. Невдовзі донька почула, що хтось їх наздоганяє, обернулася й побачила в 15 кроках чоловіка. Пройшовши ще 5 кроків, він підняв револьвер і націлив його на Герценштейна. Після цього чоловік зробив два постріли. Обидві кулі поцілили Герценштейну в груди, а одна з них прострелила його доньці руку. Сам убивця, перестрибнувши через паркан, утік.
- Анна, дочка Герценштейна, біля пам'ятного знака на місці вбивства батька
- Могила Герценштейна на кладовищі в Зеленогорську
Вдова та однопартійці Герценштейна хотіли поховати вбитого у Москві. Однак у ті дні в Санкт-Петербузі почався бунт. Влада побоювалася посилення бунтівних настроїв населення під час перезення тіла Герценштейна через місто, тож було погоджено поховати його в Теріоках. На похороні Герценштейна зібралося кілька тисяч осіб. День похорону в Теріоках був траурним: усі магазини зачинили, фінські мешканці вздовж процесії стояли плачучи, а кожен поїзд, що прибував на залізничну станцію із Санкт-Петербурга, зустрічали співами.
Негайно після вбивства фінська поліція почала розслідування. Судовий процес у справі тривав до 1909 року. Фінський суд підозрював у вбивстві кількох членів чорносотенного Союзу російського народу, зокрема Олександра Казанцева (як виконавця), [ru], та [ru]. Стріляв у Герценштейна Єгор Ларічкін; співучасниками підозрювали охорнця Головної ради Союзу російського народу Александрова, працівників Путильського заводу Половнєва й Тополєва. Казанцева вбили до винесення рішення суду; Тополєва виправдали за нестачею доказів; решту підозрюваних суд визнав винними. Єдиним з усіх засуджених свою провину визнав Ларічкін. Своїм указом 1909 року імператор Микола II помилував Юскевича-Красковського та Половнєва.
Родина
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRReVZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RaZkpVUXdKVGs0SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneExtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVRFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREVsT0VNbFJERWxPRVpmSlVRd0pUa3pKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUZzJYeVZFTUNVNU9DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Одружений з Анною Василівною, уроджена Пчолкіна (пом. 14 липня 1939 року у П'єштянах, Словаччина). Перед одруженням прийняв православ'я. У шлюбі народилися дві доньки:
- Анна (1889—1985?), у шлюбі Ігумнова, Левицька — організаторка [ru] в Бродзанах;
- Віра (?—1978), у шлюбі Любощинська — дружина Марка Марковича Любощинського-молодшого, племінника дружини Володимира Вернадського.
Після громадянської війни в Росії дружина та дочки Герценштейна емігрували за кордон.
Праці
- Книги та брошури
- Кредит для земств и городов. — М., 1892.
- Реформа ипотечного кредита в Германии. — СПб., 1900.
- Ипотечные банки и рост больших городов в Германии. — СПб.: Тип. В.Киршбаума, 1902. — 281 с.
- Харьковский крах. — СПб., 1903.
- Мелкий кредит в трудах комитетов о нуждах сельскохозяйственной промышленности и сберегательные кассы. — М., 1904.
- Новейшие течения в учении о поземельном кредите в Германии. — М., 1904.
- Государственное страхование рабочих в Германии. — М., 1905.
- Аграрный вопрос в программах различных партий. — М., 1906.
- Национализация земли, Крестьянский банк и выкупная операция. — СПб. : Т-во «Общественная польза», 1905. — 190 с.
- Статті
- Переписка Родбертуса с Адольфом Вагнером (, 1885, декабрь).
- Статті «Национализация земли», «Крестьянский банк» та «Выкупная операция» у збірнику «Аграрный вопрос», 1905.
- Национализация земли, Крестьянский банк и Выкупная операция. — СПб., 1905.
- Сберегательные кассы // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
Примітки
- Двадцатипятилѣтие Императорскаго Новороссійскаго университета / Историческая записка экстра-орд. профессора А. И. Маркевича и академическіе списки. — Одесса : Экономическая типографія, 1890. — С. LXXXII. (рос. дореф.)
- Деятели революционного движения в России, 1934.
- Випускники ОНУ, 2019.
- БРЭ, 2007.
- Первая Государственная Дума, 1906.
- История Министерства финансов России: В 4 т / Гл. ред. А. Л. Кудрин. — М. : ИНФРА-М, [ru], [ru], 2002. — Т. 1: 1903—1917 гг. — С. 431. — . (рос.)
- Аграрный вопрос: Сборник статей проф. М.Я. Герценштейна / кн. П.Д. Долгорукова, проф. В.Е. Дена [и др.] — Тип. О.Л. Сомовой, 1905. (рос. дореф.)
- Володимир Іванович Вернадський. Листування з українськими вченими. Кн. 1: Листування: А–Г / НАН України, Нац. б-ка України імені В.І. Вернадського, Ін-т історії України, Коміс. НАН України з наук. спадщини акад. В.І. Вернадського, Архів РАН; ред. кол.: А.Г. Загородній, О.С. Онищенко (голова), В.А. Смолій, В.Ю. Афіані [та ін.]; уклад.: О.С. Онищенко, Л.А. Дубровіна, С.М. Кіржаєв [та ін.] — К., 2011. — Т. 2. — С. 735-736.
- . web.archive.org. 23 липня 2013. Архів оригіналу за 23 липня 2013. Процитовано 16 лютого 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - Витухновская М. Чёрная сотня под финским судом // Нева : Журн. — СПб., 2006. — Вип. 10. з джерела 3 листопада 2012. Процитовано 2024-02-24.
- . web.archive.org. 27 січня 2012. Архів оригіналу за 27 січня 2012. Процитовано 16 лютого 2024.
- Коковцов В. Н. Из моего прошлого. Воспоминания 1903-1919 гг. — М. : Наука, 1992. — Т. 2. — С. 197. — . з джерела 1 травня 2010 (рос.)
- . web.archive.org. 5 липня 2022. Архів оригіналу за 5 липня 2022. Процитовано 18 лютого 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - M. U. Professori Herzenstein murhajuttu Terijoella // Köyhälistön. — Viipuri, 1907. — kevät. з джерела 10 вересня 2016. Процитовано 2024-02-24. (фін.)
- Klier, John D. Black Hundreds / Richard S. Levy. — ABC-CLIO, 2005. — Т. 2. — С. 71. — (Antisemitism: a historical encyclopedia of prejudice and persecution) — . (англ.)
- Rawson, Don C. Russian rightists and the revolution of 1905. — 1995. — С. xv, 136, 286. — . (англ.)
- П. Е. Щёголев. Казанцев // Падение царского режима. — Москва — Ленинград : Государственное издательство, 1927. — Т. 7. (рос.)
- Iain Lauchlan. The Accidental Terrorist. Okhrana Connections to the Extreme-Right and the Attempt to Assassinate Sergei Witte in 1907 // Revolutionary Russia. — Dec. 2001. — Vol. 14, no. 2. — P. 1—32. з джерела 18 липня 2011. Процитовано 2024-02-24. (англ.)
- [en]. How Two Assassinations Were Carried Out in Russia // The New York Times. — 19 September 1909. (англ.)
- Terijoki - Herzenstein murha Terijoella. terijokifi.virtualserver24.nebula.fi. Процитовано 18 лютого 2024.
- // Деятели революционного движения в России : Био-библиографический словарь : От предшественников декабристов до падения царизма. Т. 3 : Восьмидесятые годы : Вып. 2 : Г - З / Под ред. Вл. Виленского-Сибирякова, Феликса Кона, А. А. Шилова [и др.] ; Всесоюзное общество политических каторжан и ссыльно-поселенцев. — М. : Всесоюз. о-во полит. каторжан и ссыльно-поселенцев, 1934. — С. 784. (рос.)
- В. Н. Чуваков. Незабытые могилы. Российское зарубежье: некрологи 1917—1997. — Москва : Российская государственная библиотека, 1999. — Т. 2. — С. 82. з джерела 14 лютого 2022 (рос.)
- Власть и оппозиция. Российский политический процесс XX столетия / ред. Журавлёв В. В. — М. : Росспэн, 1995. — С. 15—35. — . (рос.)
- В. І. Вернадський і Україна: діяльність, оточення, зв’язки, пам’ять : довідник / авт.-упоряд.: С. М. Кіржаєв, К. Є. Новохатський, Л. М. Яременко ; редкол.: В. Г. Кошечко (голова), О. С. Онищенко (заст. голови) та ін. ; НАН України, Коміс. НАН України з наук. спадщини акад. В. І. Вернадського, Нац. б-ка України ім. В. І. Вернадського, Ін-т архівознавства. Текст. і граф. дані. — К., 2023. — С. 73, 210. — .
Джерела
- Випускники Одеського національного університету імені І. І. Мечникова : В51 енциклопед. слов / Одес. нац. ун-т ім. І. І. Мечникова, Наук. б-ка ; редкол.: В. В. Глєбов [та ін.] ; упоряд.: В. П. Пружина, В. В. Самодурова ; наук. ред. І. М. Коваль ; відп. ред. М. О. Подрезова ; бібліогр. ред. О. С. Мурашко. — Одеса : ОНУ, 2019. — С. 58.
- // Большая российская энциклопедия : [в 36 т.] / председ. ред. кол. Ю. С. Осипов, отв. ред. С. Л. Кравец. — М. : Науч. изд-во «БРЭ», 2007. — Т. 7. Гермафродит — Григорьев. — 768 с. — . (рос.)
- // Деятели революционного движения в России : Био-библиографический словарь : От предшественников декабристов до падения царизма. Т. 3 : Восьмидесятые годы : Вып. 2 : Г - З / Под ред. Вл. Виленского-Сибирякова, Феликса Кона, А. А. Шилова [и др.] ; Всесоюзное общество политических каторжан и ссыльно-поселенцев. — М. : Всесоюз. о-во полит. каторжан и ссыльно-поселенцев, 1934. — С. 785-786. (рос.)
- Герценштейн, Михаил Яковлевич // Еврейская энциклопедия Брокгауза и Ефрона. — 1910. — Т. VI. — Ствп. 406. (рос. дореф.)(рос.)
- Герценштейн, Михаил Яковлевич // Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. — С. 554. (рос.)
- Государственная дума Российской империи: 1906-1917 / Б.Ю. Иванов, А.А. Комзолова, И.С. Ряховская. — Москва : РОССПЭН, 2008. (рос.)
- Первая Государственная Дума. Алфавитный списокъ и подробныя біографіи и характеристики членовъ Государственной Думы. — Москва : Типография Товарищества И.Д. Сытина, 1906. — С. 4-5. (рос. дореф.)
- П. Е. Щёголев. Герценштейн // Падение царского режима. — Москва — Ленинград : Государственное издательство, 1927. — Т. 7. — С. 324-325. (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Miha jlo Ya kovich Gercenshte jn takozh vidomij yak Meer abo Meer Shovel 10 22 kvitnya 1859 18590422 Voznesensk Hersonska guberniya Rosijska imperiya 18 31 lipnya 1906 19060731 Terioki Velike knyazivstvo Finlyandske Rosijska imperiya rosijskij ekonomist publicist politichnij ta gromadskij diyach yevrejskogo pohodzhennya Deputat Derzhavnoyi dumi Rosijskoyi imperiyi I sklikannya Zhertva chornosotennogo teroru Mihajlo GercenshtejnMihajlo Gercenshtejn Deputat Derzhavnoyi dumi Rosijskoyi imperiyi I sklikannya vid Moskvi 1906 Narodzhennya 22 kvitnya 1859 1859 04 22 Voznesensk Yelisavetgradskij povit Rosijska imperiyaSmert 31 lipnya 1906 1906 07 31 47 rokiv Zelenogorsk Viborzka guberniya Rosijska imperiyaPrichina smerti vognepalne poranennyaPohovannya Zelenogorsk i Viborzka guberniyaKrayina Rosijska imperiyaReligiya pravoslavna cerkvaOsvita ONU im I I MechnikovaPartiya Konstitucijno demokratichna partiyaShlyub Anna Vasilivna PcholkinaDiti dochki Anna Vira Avtograf Mediafajli b u VikishovishiRanni roki ta osvitaNarodivsya 10 22 kvitnya za inshimi danimi 16 28 kvitnya 1859 roku v misti Voznesensk Hersonskoyi guberniyi za deyakimi dzherelami narodivsya v Odesi Mav sestru Sofiyu 1881 roku zakinchiv yuridichnij fakultet Imperatorskogo Novorosijskogo universitetu zi stupenem kandidata prava U roki navchannya v universiteti vivchav ekonomichni nauki pid kerivnictvom profesora ru Pislya cogo viyihav za kordon Sluhav lekciyi v Berlinskomu ta Gajdelberzkomu universitetah vidvidav Parizh i London Za danimi rosijskih specsluzhb 1882 roku prozhivayuchi za kordonom pidtrimuvav tisni kontakti z tamteshnimi rosijskimi emigrantami Povernuvshis u Rosijsku imperiyu oselivsya v Odesi de perebuvav pid neglasnim naglyadom z boku policiyi U zhovtni 1884 roku viyihav do Moskvi de z 1885 roku sluzhiv u ru Naukova diyalnistMihajlo Gercenshtejn Zakinchivshi 1881 roku Novorosijskij universitet zahistiv kandidatsku robotu pro ekonomichni poglyadi j teoriyi en Pislya povernennya v Rosijsku imperiyu ta pereyizdu do Moskvi namagavsya stati profesorom odnak u vidpovid na jogo zusillya rosijskij ministr narodnoyi prosviti ru zayaviv Ne zavzhdi mozhna vikonuvati zakoni Prote 1902 roku departament policiyi povidomiv pro vidsutnist prichin nedopushennya Gercenshtejna do vikladackoyi diyalnosti a 1903 roku ce viznav ministr narodnoyi prosviti Grigorij Zenger Togo zh roku Gercenshtejn stav privat docentom Moskovskogo universitetu a 1904 profesorom politichnoyi ekonomiyi ta statistiki Moskovskogo silskogospodarskogo institutu 1903 roku takozh vikladav na Komercijnih kursah Z 1880 h rokiv publikuvav statti na temi finansiv kreditiv ta agrarnogo pitannya v gazetah ru Yuridicheskij vestnik zhurnali ru 1905 roku opublikuvav zbirnik svoyih prac Agrarne pitannya Politichna diyalnistMihajlo Gercenshtejn i Maksim Kovalevskij Z chasiv navchannya v Odeskij gimnaziyi Gercenshtejn buv drugom yevrejskogo zhurnalista j publicista Grigoriya Iollosa Takozh pidtrimuvav tisni zv yazki iz sociologom ta pravnikom Maksimom Kovalevskim j ukrayinskim naukovcem Volodimirom Vernadskim 1905 roku pid chas revolyuciyi 1905 1907 rokiv Gercenshtejn obranij glasnim Moskovskoyi miskoyi dumi de ocholyuvav finansovu komisiyu ta Moskovskogo gubernskogo zemskogo zibrannya Todi zh zajmavsya rozrobkoyu politichnoyi programi Konstitucijno demokratichnoyi partiyi Na z yizdah miskih i zemskih diyachiv vistupav z promovami shodo agrarnih pitan 1906 roku obranij do skladu Derzhavnoyi dumi Rosijskoyi imperiyi I sklikannya Na viborah vid mista Moskvi otrimav 163 golosi Policejska dovidka shodo Gercenshtejna povidomlyala U cej chas obranij chlenom vid Moskvi v Derzh Dumu prichomu kandidatura jogo yak vidatnogo finansista z tochki zoru partijnih interesiv bula navit bilsh bazhanoyu nizh kandidatura odnogo z pershih organizatoriv ta kerivnikiv k d partiyi knyazya Pavla Dolgorukogo U Dumi Gercenshtejn ocholiv pershu pidkomisiyu agrarnoyi komisiyi ta stav chlenom she troh finansovoyi byudzhetnoyi ta pro asignuvannya koshtiv na prodovolchu dopomogu naselennyu Na zasidannyah komisij Gercenshtejn zaklikav do primusovogo vidchuzhennya zemli u privatnih zemlevlasnikiv Za chas roboti v Dumi vistupav iz promovami trichi 18 31 travnya 19 travnya 1 chervnya ta 23 travnya 5 chervnya Stosovno agrarnogo pitannya viv polemiku z kerivnikom Golovnogo upravlinnya zemlevlashtuvannyam ta zemlerobstvom ru ta tovarishem ministra vnutrishnih sprav ru V odnij z promov Gercenshtejn vislovivsya pro neobhidnist negajno rozv yazati agrarne pitannya Primusove vidchuzhennya vvoditsya v interesah derzhavnoyi koristi a ce peredbacheno nashimi osnovnimi zakonami Chogo zh vi zaraz ochikuyete Vi hochete shob zarevo ohopilo cilu nizku gubernij Malo vam hiba dosvidu travnevih ilyuminacij minulogo roku koli v Saratovskij guberniyi led ne v odin den zaginulo 150 sadib Ne mozhna zaraz proponuvati zahodi rozrahovani na trivalij termin neobhidno ekstrenij zahid a primusove vidchuzhennya i ye ekstrenim zahodom Promovi Gercenshtejna viklikali oburennya z boku pravih sil zokrema chornosotenciv hocha pri comu zdobuv shiroku pidtrimku sered selyanskih deputativ Za spogadami Volodimira Korolenka vazhko uyaviti sobi tu buryu gnivu yaka vibuhnula pri cih slovah na pershih lavah Chutno bulo bukvalno yakijs rev Nad golovami pidijmalisya stisnuti kulaki prorivalasya lajka do oratora kidalisya z pogrozami Nezabarom samomu Gercenshtejnu pochali nadhoditi listi z pogrozami Rosijska opoziciya visunula Gercenshtejna na posadu ministra finansiv U chervni 1906 roku imperator Mikola II rozglyanuv propoziciyi opoziciyi ta vidhiliv yih 8 21 lipnya 1906 roku Mikola II rozpustiv Derzhavnu dumu I sklikannya Nastupnogo dnya u Viborzi sho todi nalezhav do Velikogo knyazivstva Finlyandskogo vidbulosya zibrannya deputativ na yakomu bulo pidpisano Viborzku vidozvu do naselennya iz zaklikom chiniti pasivnij opir vladi Gercenshtejn stav odnim iz pidpisantiv cogo dokumenta Nevdozvi proti usih deputativ sho postavili svij pidpis pid vidozvoyu policiya zavela spravi UbivstvoYegor Larichkin poperedu strilyav u Gercenshtejna ta vbiv jogo dvoma postrilami v grudi 18 31 lipnya 1906 roku blizko 20 godini vechora Gercenshtejn pribuv do mista Terioki Viborzkoyi guberniyi Velikogo knyazivstva Finlyandskogo nini Zelenogorsk Sankt Peterburg Razom iz druzhinoyu ta donkoyu Annoyu vin vijshov na progulyanku uzberezhzhyam Finskoyi zatoki Druzhina Gercenshtejna jshla poperedu a sam vin iz donkoyu jshov pozadu Nevdovzi donka pochula sho htos yih nazdoganyaye obernulasya j pobachila v 15 krokah cholovika Projshovshi she 5 krokiv vin pidnyav revolver i naciliv jogo na Gercenshtejna Pislya cogo cholovik zrobiv dva postrili Obidvi kuli pocilili Gercenshtejnu v grudi a odna z nih prostrelila jogo donci ruku Sam ubivcya perestribnuvshi cherez parkan utik Anna dochka Gercenshtejna bilya pam yatnogo znaka na misci vbivstva batka Mogila Gercenshtejna na kladovishi v Zelenogorsku Vdova ta odnopartijci Gercenshtejna hotili pohovati vbitogo u Moskvi Odnak u ti dni v Sankt Peterbuzi pochavsya bunt Vlada poboyuvalasya posilennya buntivnih nastroyiv naselennya pid chas perezennya tila Gercenshtejna cherez misto tozh bulo pogodzheno pohovati jogo v Teriokah Na pohoroni Gercenshtejna zibralosya kilka tisyach osib Den pohoronu v Teriokah buv traurnim usi magazini zachinili finski meshkanci vzdovzh procesiyi stoyali plachuchi a kozhen poyizd sho pribuvav na zaliznichnu stanciyu iz Sankt Peterburga zustrichali spivami Negajno pislya vbivstva finska policiya pochala rozsliduvannya Sudovij proces u spravi trivav do 1909 roku Finskij sud pidozryuvav u vbivstvi kilkoh chleniv chornosotennogo Soyuzu rosijskogo narodu zokrema Oleksandra Kazanceva yak vikonavcya ru ta ru Strilyav u Gercenshtejna Yegor Larichkin spivuchasnikami pidozryuvali ohorncya Golovnoyi radi Soyuzu rosijskogo narodu Aleksandrova pracivnikiv Putilskogo zavodu Polovnyeva j Topolyeva Kazanceva vbili do vinesennya rishennya sudu Topolyeva vipravdali za nestacheyu dokaziv reshtu pidozryuvanih sud viznav vinnimi Yedinim z usih zasudzhenih svoyu provinu viznav Larichkin Svoyim ukazom 1909 roku imperator Mikola II pomiluvav Yuskevicha Kraskovskogo ta Polovnyeva RodinaRodina Mihajla Gercenshtejna nevdovzi pislya jogo vbivstva Zliva napravo stoyat nevidoma deputat Dumi drug rodini Grigorij Iollos dochka Vira sidyat dochka Anna poranena v ruku pid chas ubivstva batka druzhina Anna Vasilivna Odruzhenij z Annoyu Vasilivnoyu urodzhena Pcholkina pom 14 lipnya 1939 roku u P yeshtyanah Slovachchina Pered odruzhennyam prijnyav pravoslav ya U shlyubi narodilisya dvi donki Anna 1889 1985 u shlyubi Igumnova Levicka organizatorka ru v Brodzanah Vira 1978 u shlyubi Lyuboshinska druzhina Marka Markovicha Lyuboshinskogo molodshogo pleminnika druzhini Volodimira Vernadskogo Pislya gromadyanskoyi vijni v Rosiyi druzhina ta dochki Gercenshtejna emigruvali za kordon PraciKnigi ta broshuri Kredit dlya zemstv i gorodov M 1892 Reforma ipotechnogo kredita v Germanii SPb 1900 Ipotechnye banki i rost bolshih gorodov v Germanii SPb Tip V Kirshbauma 1902 281 s Harkovskij krah SPb 1903 Melkij kredit v trudah komitetov o nuzhdah selskohozyajstvennoj promyshlennosti i sberegatelnye kassy M 1904 Novejshie techeniya v uchenii o pozemelnom kredite v Germanii M 1904 Gosudarstvennoe strahovanie rabochih v Germanii M 1905 Agrarnyj vopros v programmah razlichnyh partij M 1906 Nacionalizaciya zemli Krestyanskij bank i vykupnaya operaciya SPb T vo Obshestvennaya polza 1905 190 s Statti Perepiska Rodbertusa s Adolfom Vagnerom 1885 dekabr Statti Nacionalizaciya zemli Krestyanskij bank ta Vykupnaya operaciya u zbirniku Agrarnyj vopros 1905 Nacionalizaciya zemli Krestyanskij bank i Vykupnaya operaciya SPb 1905 Sberegatelnye kassy Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref PrimitkiDvadcatipyatilѣtie Imperatorskago Novorossijskago universiteta Istoricheskaya zapiska ekstra ord professora A I Markevicha i akademicheskie spiski Odessa Ekonomicheskaya tipografiya 1890 S LXXXII ros doref Deyateli revolyucionnogo dvizheniya v Rossii 1934 Vipuskniki ONU 2019 BRE 2007 Pervaya Gosudarstvennaya Duma 1906 Istoriya Ministerstva finansov Rossii V 4 t Gl red A L Kudrin M INFRA M ru ru 2002 T 1 1903 1917 gg S 431 ISBN 5 16 001034 3 ros Agrarnyj vopros Sbornik statej prof M Ya Gercenshtejna kn P D Dolgorukova prof V E Dena i dr Tip O L Somovoj 1905 ros doref Volodimir Ivanovich Vernadskij Listuvannya z ukrayinskimi vchenimi Kn 1 Listuvannya A G NAN Ukrayini Nac b ka Ukrayini imeni V I Vernadskogo In t istoriyi Ukrayini Komis NAN Ukrayini z nauk spadshini akad V I Vernadskogo Arhiv RAN red kol A G Zagorodnij O S Onishenko golova V A Smolij V Yu Afiani ta in uklad O S Onishenko L A Dubrovina S M Kirzhayev ta in K 2011 T 2 S 735 736 web archive org 23 lipnya 2013 Arhiv originalu za 23 lipnya 2013 Procitovano 16 lyutogo 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya Vituhnovskaya M Chyornaya sotnya pod finskim sudom Neva Zhurn SPb 2006 Vip 10 z dzherela 3 listopada 2012 Procitovano 2024 02 24 web archive org 27 sichnya 2012 Arhiv originalu za 27 sichnya 2012 Procitovano 16 lyutogo 2024 Kokovcov V N Iz moego proshlogo Vospominaniya 1903 1919 gg M Nauka 1992 T 2 S 197 ISBN 5 02 012126 6 z dzherela 1 travnya 2010 ros web archive org 5 lipnya 2022 Arhiv originalu za 5 lipnya 2022 Procitovano 18 lyutogo 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya M U Professori Herzenstein murhajuttu Terijoella Koyhaliston Viipuri 1907 kevat z dzherela 10 veresnya 2016 Procitovano 2024 02 24 fin Klier John D Black Hundreds Richard S Levy ABC CLIO 2005 T 2 S 71 Antisemitism a historical encyclopedia of prejudice and persecution ISBN 1 85109 439 3 angl Rawson Don C Russian rightists and the revolution of 1905 1995 S xv 136 286 ISBN 0 521 48386 7 angl P E Shyogolev Kazancev Padenie carskogo rezhima Moskva Leningrad Gosudarstvennoe izdatelstvo 1927 T 7 ros Iain Lauchlan The Accidental Terrorist Okhrana Connections to the Extreme Right and the Attempt to Assassinate Sergei Witte in 1907 Revolutionary Russia Dec 2001 Vol 14 no 2 P 1 32 z dzherela 18 lipnya 2011 Procitovano 2024 02 24 angl en How Two Assassinations Were Carried Out in Russia The New York Times 19 September 1909 angl Terijoki Herzenstein murha Terijoella terijokifi virtualserver24 nebula fi Procitovano 18 lyutogo 2024 Deyateli revolyucionnogo dvizheniya v Rossii Bio bibliograficheskij slovar Ot predshestvennikov dekabristov do padeniya carizma T 3 Vosmidesyatye gody Vyp 2 G Z Pod red Vl Vilenskogo Sibiryakova Feliksa Kona A A Shilova i dr Vsesoyuznoe obshestvo politicheskih katorzhan i ssylno poselencev M Vsesoyuz o vo polit katorzhan i ssylno poselencev 1934 S 784 ros V N Chuvakov Nezabytye mogily Rossijskoe zarubezhe nekrologi 1917 1997 Moskva Rossijskaya gosudarstvennaya biblioteka 1999 T 2 S 82 z dzherela 14 lyutogo 2022 ros Vlast i oppoziciya Rossijskij politicheskij process XX stoletiya red Zhuravlyov V V M Rosspen 1995 S 15 35 ISBN 5 86004 024 5 ros V I Vernadskij i Ukrayina diyalnist otochennya zv yazki pam yat dovidnik avt uporyad S M Kirzhayev K Ye Novohatskij L M Yaremenko redkol V G Koshechko golova O S Onishenko zast golovi ta in NAN Ukrayini Komis NAN Ukrayini z nauk spadshini akad V I Vernadskogo Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo In t arhivoznavstva Tekst i graf dani K 2023 S 73 210 ISBN 978 617 14 0060 3 DzherelaVipuskniki Odeskogo nacionalnogo universitetu imeni I I Mechnikova V51 encikloped slov Odes nac un t im I I Mechnikova Nauk b ka redkol V V Glyebov ta in uporyad V P Pruzhina V V Samodurova nauk red I M Koval vidp red M O Podrezova bibliogr red O S Murashko Odesa ONU 2019 S 58 Bolshaya rossijskaya enciklopediya v 36 t predsed red kol Yu S Osipov otv red S L Kravec M Nauch izd vo BRE 2007 T 7 Germafrodit Grigorev 768 s ISBN 978 5 85270 337 8 ros Deyateli revolyucionnogo dvizheniya v Rossii Bio bibliograficheskij slovar Ot predshestvennikov dekabristov do padeniya carizma T 3 Vosmidesyatye gody Vyp 2 G Z Pod red Vl Vilenskogo Sibiryakova Feliksa Kona A A Shilova i dr Vsesoyuznoe obshestvo politicheskih katorzhan i ssylno poselencev M Vsesoyuz o vo polit katorzhan i ssylno poselencev 1934 S 785 786 ros Gercenshtejn Mihail Yakovlevich Evrejskaya enciklopediya Brokgauza i Efrona 1910 T VI Stvp 406 ros doref ros Gercenshtejn Mihail Yakovlevich Enciklopedicheskij slovar v 86 t 82 t i 4 dop SPb F A Brokgauz I A Efron 1890 1907 S 554 ros Gosudarstvennaya duma Rossijskoj imperii 1906 1917 B Yu Ivanov A A Komzolova I S Ryahovskaya Moskva ROSSPEN 2008 ros Pervaya Gosudarstvennaya Duma Alfavitnyj spisok i podrobnyya biografii i harakteristiki chlenov Gosudarstvennoj Dumy Moskva Tipografiya Tovarishestva I D Sytina 1906 S 4 5 ros doref P E Shyogolev Gercenshtejn Padenie carskogo rezhima Moskva Leningrad Gosudarstvennoe izdatelstvo 1927 T 7 S 324 325 ros