Ця стаття має кілька недоліків. Будь ласка, допоможіть удосконалити її або обговоріть ці проблеми на .
|
Ку́ча — село в Україні, у Новоушицькій селищній територіальній громаді Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Куча | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Хмельницька область | ||||
Район | Кам'янець-Подільський район | ||||
Громада | Новоушицька селищна громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1430 | ||||
Населення | 1446 | ||||
Площа | 5,828 км² | ||||
Густота населення | 248,11 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 32645 | ||||
Телефонний код | +380 3847 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°45′43″ пн. ш. 27°16′27″ сх. д. / 48.76194° пн. ш. 27.27417° сх. д.Координати: 48°45′43″ пн. ш. 27°16′27″ сх. д. / 48.76194° пн. ш. 27.27417° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 247 м | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 32645, Хмельницька обл., Новоушицький р-н, с.Куча | ||||
Карта | |||||
![]() Куча | |||||
![]() Куча | |||||
Мапа | |||||
|
Символіка
Герб
Щит розділений горизонтально на дві частини. У верхній частині на лазуровому фоні зображено жовте сонце з прямими та хвилястими променями. У центрі щита на зеленому фоні зображено три колоски пшениці у вигляді букви «К», що символізує достаток та вирощування зернових культур, а також першу букву назви села. По обидва боки від колосків симетрично розміщенні по дві квітки цвіту яблуні, адже садівництво є одним з пріоритеним напрямком діяльності. У нижній частині щита зображені стільники, над якими летить бджола із срібними крильми — знак працелюбності та бджільництва, яким жителі села займаються з прадавніх часів.
Прапор
Прямокутне полотнище складається з трьох частин. Верхня половина прапора блакитного кольору, нижня — жовтого кольору, ліва частина — трикутної форми зеленого кольору із зображенням трьох колосків пшениці у вигляді букви «К». Блакитний — колір неба, височини устремлінь, вдосконалення духу, жовтий — могутність, багатство та родючість.
Географія
Село розташоване у східній частині району на правому березі річки Калюс — лівої притоки Дністра. Відстань від села до районного центру — 73 км, до обласного центру — 108 км, до залізничної станції Дунаївці — 61 км.
Природа
Рельєф навколишньої території ерозійно-акумулятивного типу з великою кількістю ярів і балок. Найбільша абсолютна висота 307,5 м знаходиться в західній частині села. У східній частині поверхня круто обривається до річки Калюс.
Найпоширеніші ґрунти в районі села — темно-сірі опідзолені і чорноземи опідзолені на середніх та важких суглинках. Корисні копалини села носять нерудний характер. Найпоширенішими з них є вапняки, які використовуються для потреб будівництва. В східній частині села вони виступають у формі оголених скель. Село розташоване також у смузі залягання подільських фосфоритів, що містять 28-36 % фосфат-ангідриду. Фосфорити тут залягають у формі кулястих конкрецій. З 90-х років позаминулого століття і до 1935 року фосфорити розроблялись і вивозились як сировина для Вінницького суперфосфатного заводу. Серед силурійських відкладів на території села залягають пісковики, що використовуються для будівництва житлових і господарських будівель, а також для брукування шляхів. У північно-східній частині села залягає багато глин, яка за своєю пластичністю придатна для виготовлення цегли та черепиці. В багатьох місцях села залягає пісок.
Мікротопоніми села Куча
- Урочище «Рогѝ». Назва походить від форми лісу у вигляді великих розлогих рогів, направлених на південь і південний захід.
- "Садки". Південно-східна частина села, де переважають на садибах селян яблуневі, грушкові, сливові, черешневі, вишневі сади.
- "Цегольні". У 18 — 19 століттях тут працювали два невеличких цегельний і черепичний заводи. Звідси і пішла назва.
- «Завадівка». В походженні назви є дві версії. В основі цієї місцевості залягають вапнякові породи з яких виходять численні джерела води, внаслідок чого місцевість з надлишком заводнена. Тому її назвали «Завадівкою». Друга версія. Внаслідок постійного вимивання вапняків місцевість стала осідати (западати). Тому її раніше називали «Западівкою», а потім «Завадівкою».
- "Яр". Місцевість «Яр» простягнулась вузькою смугою з півночі на південь вздовж річки Калюс — лівої притоки Дністра. Крім крутого схилу до річки вона порізана багатьма ярами.
- "Центр". До кінця 20-х років XX століття цю частину села називали «Толока». Толокою називають цілину — землю, що не використовується для вирощування сільськогосподарських культур. У XIX столітті в селі дислокувався козачий кавалерійський ескадрон, і на цій толоці проводились військові навчання. У даний час тут розташовані всі громадські установи: школа, будинок культури, пошта, дитсадок, сільська рада і інші. Звідси і назва.
- "Жуківка" — частина села, де переважна більшість носили прізвище «Жук». У наш час[] людей з цим прізвищем тут не залишилось, але місцевість зберегла назву.
- "Ставки. Через дану місцевість протікає невеликий безіменний потік. Вздовж його берегів було викопано багато ставків для мочіння конопель. Назва «Ставки» збереглася дотепер.
- "Бовван". Вважають, що назву дали турки під час їхнього панування на Поділлі. У язичників — статуя, що зображає бога; ідол [1] [Архівовано 10 травня 2012 у Wayback Machine.] Також, урощище розміщене на сході села, а «бовваніти» — здалека виднітися, показуватися, розвиднятися.
- Балки — дійсно перетята місцевість.
- Головник — потічок, витікає із ставка, проходить через село, перетворюється в яр, де є багато джерел питної води.
Історія села
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NVpTOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpCWHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJERWxPRU5mSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszSlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5TFNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNU1U0TnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JGOGxSREFsT1VFbFJERWxPRE1sUkRFbE9EY2xSREFsUWpBdWFuQm5Mek13TUhCNExTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VXlOeVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0TnlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRRMThsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREVsT1RZbFJEQWxRakl0SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXhKVGczSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRVh5VkVNQ1U1UVNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Історія села Куча розпочинається з далеких незапам'ятних часів. Знахідки на околицях села кам'яних сокир, скребачок, рубил свідчать про мешкання тут людей ще в кам'яну добу. Проте стійбищ або городищ первісної людини не збереглося.
Назва села «Кам'яна Куча» відоме ще з 1430 року.
Ця стаття не містить . (лютий 2012) |
Відомі такі версії:
Версія перша
Такі населені пункти як Каліус, Гарячинці, Хребріїв — існували значно раніше села Куча. Проїжджаючи через дану місцевість люди зупинялись біля Кам'яної Кручі напитись води. Адже тут при дорозі було єдине джерело питної води. Кам'яна Круча знаходиться біля перехрестя Куча — Куражин — Хребтіїв. Вода має цілющі властивості. Згодом над кручею було засновано дворище з декількох сімей. Тут була корчма, де проїжджі люди могли зупинитись, поїсти, напоїти та нагодувати коней, і навіть переночувати. За ці послуги хазяїн брав платню. Приходили люди ще й по цілющу воду. Згодом слово Кам'яна відійшло і залишилась назва Куча.
Версія друга
Місцевість села Куча порізана ярами, у яких багато джерел і протікають невеликі струмки. Яри і майже вся територія села була колись вкрита великими кам'яними виступами, які піднімались з-під землі. Тому проїжджаючи через цю місцевість проїжджі казали: зупинимось біля кам'яної кучі. У XVIII на початку XIX століття, ці кам'яні виступи були розбиті, або зірвані, а із каменю будувались дороги, церкви та інші будівлі. Сьогодні їх майже не залишилось. Отже, спочатку дворище називають Кам'яна Круча. Можливо, перші мешканці — це втікачі, які переселились із літописного Кліуса внаслідок руйнування його у 1260 році, коли монгольський воєвода Бурундай наказав князям Романовичам розметати укріплення галицько-волинських міст. (Сецінський Е. Исторические личности Подолии и их достопримечательности. Кам. — Под. 1911). Проходили роки, дворище Кам'яна Круча значно розширилось. Пізніше було захоплене військами литовського князя Вітовича. За історичними документами відомості про село Куча зустрічаються в першій половині XV століття. В 1430 році великий князь Вітовт записав своєму слузі Волосу дворище Кам'яну Кучу в Бакотськім повіті. У слові Круча була допущена помилка — пропущена літера «р», тому надалі за писемними документами почали називати не Кам'яна Круча, а Кам'яна Куча.
Через село протікає річка Калюс. Гідронім має корінь «кал», який лежить в основі українського «калюжа», російського «калуга», сербського «калюга», чеського «калузо». Ймовірно, що назва гідроніма обумовлена каламутною водою і утворена за допомогою формату — юс. Здогад цей досить вірогідний, оскільки течія річки є досить швидкою, глибина маленькою, тому вода в річці Калюс завжди каламутна. Можливе й інше походження, бо в Галичині калюсом називали солене джерело.
Місцевість біля річки Калюс була напрочуд сприятливою для проживання людини. Тому не дивно, що у цьому мікрорайоні ми зустрічаємо численні пам'ятки найрізноманітніших епох. Тут було знайдено кам'яні знаряддя праці, які знаходяться в історичному музеї села.
За історичними документами відомості про село Куча зустрічається в 15 ст. 20 лютого 1430 році великий князь Вітовт записав своєму слузі Волосу «дворище» Камінну Кучу на річці Калюс у Бакотськім повіті. 26 серпня 1467 р. король Казимир IV записав підкоморію Кристину Щуковському 20 гривень на с. Песець та Кам'яна Куча у Бакотському повіті Подільської землі [2]. У 1569 році Куча належала Пясецькому, а за реєстрацією 1616 р. знаходилась в орендному володінні Потоцьких. Куча із сусідніми селами становить окреме староство і входить до складу Подільського воєводства з центром у Кам'янці. Незабаром королева Бона, резиденція якої була в місті Бар домоглася приєднання Літнівець і в тому числі і село Куча до Барського староства. Таким чином село перетворилась на королівський маєток.
Наприкінці 17 ст. зовнішньо — політичне становище Туреччини різко погіршується, вона зазнає відчутних поразок з боку Речі Посполитої та її союзників. Тому Порта 1699 р. змушена була піти на підписання Карловицького мирного договору, за яким Поділля знову відходить до Польщі. Потреба козацтва у боротьбі з турками відпала, через це польський сейм того ж 1699 р. ухвалив рішення розформувати козацькі полки. 10 серпня коронний гетьман С. Яблонський видав універсал до наказного гетьмана Самуся, полковників С. Палія, Іскри, Абазима, Барабаша та козаків розійтися по домівках. Водночас посилюється національний та релігійний гніт, відновлюються старі форми феодальної експлуатації. Така політика, природно, наштовхувалась на хвилю обурення з боку козацтва й взагалі українців. Не для того вони боролись з турками, щоб після перемоги їх знову уярмили поляки. За таких обставин С. Палій зі своїми товаришами розпочав підготовку повстання на Правобережній Україні. Воно спалахує на Поділлі весною 1702року. У Подністров'ї на північ від Могилева — Подільського його очолив полковник Скорич. Загони повстанців успішно діють і невдовзі звільняють від поляків більшу частину Поділля (у тому числі і подільське Подністров'я). Проте незабаром уряд Речі Посполитої кидає проти непокірних значні військові сили на чолі з польським гетьманом А. Сенявським. Той завдає поразок повсталим в боях під Меджибожем, Летичевим, Зіньковом та ін.. Переможці влаштовують дику розправу над населенням краю. За словами І. Мазепи, поляки по Дністру і по Південному Бугу «…помщаючись за колишній заколот народний, багатьох стратили, інших вішали, ще інших кидали на цвяхи, або саджали на палю». За пропозицією пана Потоцького (наше село знаходилось у його володінні) усім, кого підозрювали в участі у повстанні, відрізували ліве вухо і, за свідченням сучасників, таким способом було клеймовано до 70 тисяч осіб. Клеймовані були селяни, які якимось чином брали участь у повстанні сіл Кам'яни, Куча, Хребтіїв, Миньківці. Коли розправа на півночі Поділля була закінчена і польські хоругви з'явились на узбережжі Дністра, виявилось що тут уже не має над ким чинити суд. Південні подністровські полки, не тішачи себе надією перемогти сильного ворога втікають за Дністер, а слідом за ними осіле населення сіл, містечок і міст. Так, під керівництвом полковника Скорича туди подалися мешканці Калюса, Рашкова, Старої Ушиці, Кучі, Лоївської волості та ін. Молдавські власті охоче приймали втікачів і сприяли їх переходу через Дністер. Все узбережжя Дністра від Жванця до Ягорлина обезлюдніло. Подільські магнати просили господаря (молдавського воєводу) щоб той керівників повстанців стратив у себе ж, а інших видав колишнім їх власникам. Але той не мав наміру позбуватись несподіваного збільшення числа підданих князівства і під різним приводом відмовлявся видавати втікачів.
У травні 1792 р. на територію Поділля вдерлося 60-ти тисячне російське військо, а в січні 1793 р. Росія та Прусія підписали конвенцію про поділ Польщі (вже другий). Царський маніфест від 27 березня 1793 р. оголосив про включення до складу Російської держави Правобережної України.
Часи Голодомору в селі
За даними офіційних джерел (тогочасних ЗАГСів, які хоч і не завжди реєстрували правдиву кількість померлих, саме від голоду, бо було заборонено вказувати, що людина померла голодною смертю) в селі в 1932—1933 роках загинуло близько 60 жителів села. На сьогодні встановлено імена лише 57 осіб. Мартиролог укладений на підставі поіменних списків жертв Голодомору 1932—1933 років, складених Кучанською сільською радою згідно даних місцевого РАГСу (хоча й звіритися з конкретними документальними свідченнями стає майже неможливо, оскільки не всі вони дійшли до наших днів, у силу різних обставин Поіменні списки зберігаються в Державному архіві Хмельницької області.
![]() Виганяли із хати вночі, — Як сльозою, садок і хатину Обливали журбою сичі. І душа досі ниє і плаче, — Бо була це і дійсність, і яв... (Михайло Пронченко) |
---|
|
Кількість померлих і їх особисті дані не є остаточними, оскільки не всі дані збереглися і не все заносилося до книг обліку тому є ймовірність, того, що мартиролог Голодомору в селі буде розширений
Незалежна Україна
З 1991 року в складі незалежної України.
20 серпня 2015 року шляхом об'єднання сільських рад, село увійшло до складу Новоушицької селищної громади. Об'єднання в громаду має створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
До адміністративної реформи 19 липня 2020 року село належало до Новоушицького району, після увійшло до складу Кам'янець-Подільського району.
Населення
Населення становить 1446 осіб.
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
Відомі люди
У селі з 4 на 5 серпня (з 15 на 16 серпня за новим стилем) 1711 року, добираючись до Кам'янця-Подільського, ночував московський цар Петро I із дружиною Катериною .
Мельник Василь Гаврилович — член національної спілки письменників України, народився 8 травня 1937 року, у селі Куча. Написав «Сказання про ліс», «Свідок неймовірного», «Веселчині стрічки», «Смугастик», «Дружна сімейка», Автор книг сатири та гумору «Це вам не смішки», «Бесіда на килимі», «Позаштатна няня»; драматичні твори: «Над Дністом — рікою», «Доля і пісня», повісті: «Біг у глухий кут» і інші.
Сергієнко Анатолій Євгенович — член національної спілки письменників України, народився в 1947 році в с. Куча. Автор книг: «Небезпечний свідок», «Хто вбив пана Штима», «10 тисяч баксів» та ін.. Тепер проживає в м. Стрий Львівської області.
Попович Анатолій Васильович — народився в 1944 році в селі Куча Новоушицького району, Хмельницької області. Гетьман національної спілки «Об'єднане козацтво України», член Координаційного Ради з питань розвитку козацтва при Президенті України, генерал козацтва. Президент Всеукраїнської Федерації з козацького двобою. Керівник — дослідник козацької школи бойових мистецтв «Собор». Президент Всеукраїнської Федерації бойових мистецтв та Української професійної ліги конкретних єдиноборств. Суддя міжнародної категорії. Має міжнародний 6-й Дан в карате. Заслужений тренер України. Під його керівництвом федерацією підготовлено понад 130 майстрів спорту України з контактного карате, 30 майстрів спорту міжнародного класу, 14 заслужених майстрів спорту України з контактного карате. Має близько 30 наукових друкованих статей в області фізики, кібернетики, військово-спортивних єдиноборств, систем становлення та розвитку особистості. Спортсмени збірної команди, яку очолює Попович А. В., стали шестиразовими чемпіонами світу, п'ятиразовими чемпіонами Європи і шестиразовими призерами змагань за Кубок світу серед молоді з контактного карате. За 12 років діяльності ВФБМ спортсмени Федерації більше 160 разів піднімалися на найвищу сходинку пошани в європейських та світових спортивних заходах. Заслужений тренер України. Суддя міжнародної категоріі. Відзнака «За заслуги» (2003 р.), відзнака Міжрегіональної асоціації ветеранів спецназу "Білий Хрест "(2002 р.), диплом — визнання про внесення А. Поповича у книгу «Найкращі особистості бойових мистецтв світу» (2002 р.).
Світлини
- В'їзд з боку Нової Ушиці
- Свято-Вознесенський храм
- Братська могила радянських воїнів
Примітки
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2019. Процитовано 23 грудня 2019.
- http://spetskor.dp.ua/art_1165.php [ 2 грудня 2013 у Wayback Machine.] За інформацією Інституту демографії Академії наук України, ці облікові роботи продовжуватимуться на державному рівні, тому що точної цифри ми не знаємо, — зазначала Ольга Шумейко. — До того ж, ЗАГСИ в ті часи не реєстрували правдиву кількість померлих саме від голоду, бо було заборонено вказувати, що людина померла від голоду. Приміром, я маю такий документ під грифом «цілком таємно»: «До Павлоградського райздоровінспектора, особисто. За інформацією начальника спецбюро райвиконкому товариша Набери облздоровідділом одержані відомості про те, що в багатьох селах вашого району спостерігаються випадки смерті з нез'ясованих причин. При чому всі ці випадки в місцевих органах ЗАГСУ не реєструються». Ось зайве підтвердження того, що ми й досі не можемо поставити крапку в цій історії. Для цього Інституту демографії потрібно проводити дослідження за допомогою спеціальних математично-статистичних формул.
- http://spetskor.dp.ua/art_1165.php [ 2 грудня 2013 у Wayback Machine.] До того ж документація тоді велася на неякісному папері, часто не вистачало бланків і писали в простих зошитах, а то й на газетах. А якщо реєстратор потім звільнявся або помирав, то записи могли просто не перенести в книгу. Всіляке траплялося. Також потрібно врахувати, що через десять років була війна й частина книжок могла загинути. Тобто пропуск у документації існує, якби вона вся збереглася, то записів, напевно, було б удвічі більше… (директор Дніпропетровського архіву Ніна Киструська).
- http://adm.km.ua/doc/doc_holod_list1.doc [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] Поіменний список жертв Голодомору 1932—1933 років у розрізі сільських рад і населених пунктів Новоушицького району, складений Державним архівом Хмельницької області
- http://www.archives.gov.ua/Publicat/AU/AU_5_6_2008/22-26.pdf [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] документальний комплекс книг реєстрації актових записів виявився неповним. У більшості областей відсутні книги повністю по окремих містах і районах: від одного міста в Луганській області до 15-ти районів (найбільше) — у Полтавській області. За окремими районами актові записи про смерть збереглися лише по 2-3-х населених пунктах.
- http://spetskor.dp.ua/art_1165.php [ 2 грудня 2013 у Wayback Machine.] Джерела збереглися не вповні й не всі з тих, що мають статистичні дані, взяті дослідниками до розгляду. Зокрема, досвід досліджень показує, що включення до розгляду документів навчальних закладів, педагогічних училищ, шкіл теж може дати певні кількісні показники. Але, безумовно, це грандіозна робота, і зараз на поточному етапі говорити про певну кількість ще дуже рано (історик, к.і.н., Владислав Грибовський).
- Рішення Хмельницької обласної ради від 20 серпня 2015 року № 47-34/2015 «Про утворення Новоушицької селищної об'єднаної територіальної громади і призначення перших місцевих виборів депутатів Новоушицької селищної ради об'єднаної територіальної громади та Новоушицького селищного голови»
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Походный журнал 1711 года. — Санкт-Петербург, 1854. — С. 22.
2. В. В. Панасюк «Подільське село Куча» нарис історії
Посилання
- Погода в селі Куча [ 20 грудня 2011 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya maye kilka nedolikiv Bud laska dopomozhit udoskonaliti yiyi abo obgovorit ci problemi na storinci obgovorennya Cya stattya potrebuye uporyadkuvannya dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin lipen 2015 Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti lipen 2015 Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin lipen 2015 Cya stattya mozhe mistiti originalne doslidzhennya Bud laska udoskonalte yiyi perevirivshi sumnivni tverdzhennya j dodavshi posilannya na dzherela Tverdzhennya yaki mistyat lishe originalne doslidzhennya mayut buti vilucheni lipen 2015 U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Kucha znachennya Ku cha selo v Ukrayini u Novoushickij selishnij teritorialnij gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo KuchaGerb PraporSvyato Voznesenskij hramSvyato Voznesenskij hramKrayina UkrayinaOblast Hmelnicka oblastRajon Kam yanec Podilskij rajonGromada Novoushicka selishna gromadaOsnovni daniZasnovane 1430Naselennya 1446Plosha 5 828 km Gustota naselennya 248 11 osib km Poshtovij indeks 32645Telefonnij kod 380 3847Geografichni daniGeografichni koordinati 48 45 43 pn sh 27 16 27 sh d 48 76194 pn sh 27 27417 sh d 48 76194 27 27417 Koordinati 48 45 43 pn sh 27 16 27 sh d 48 76194 pn sh 27 27417 sh d 48 76194 27 27417Serednya visota nad rivnem morya 247 mMisceva vladaAdresa radi 32645 Hmelnicka obl Novoushickij r n s KuchaKartaKuchaKuchaMapa Kucha u VikishovishiSimvolikaGerb Shit rozdilenij gorizontalno na dvi chastini U verhnij chastini na lazurovomu foni zobrazheno zhovte sonce z pryamimi ta hvilyastimi promenyami U centri shita na zelenomu foni zobrazheno tri koloski pshenici u viglyadi bukvi K sho simvolizuye dostatok ta viroshuvannya zernovih kultur a takozh pershu bukvu nazvi sela Po obidva boki vid koloskiv simetrichno rozmishenni po dvi kvitki cvitu yabluni adzhe sadivnictvo ye odnim z prioritenim napryamkom diyalnosti U nizhnij chastini shita zobrazheni stilniki nad yakimi letit bdzhola iz sribnimi krilmi znak pracelyubnosti ta bdzhilnictva yakim zhiteli sela zajmayutsya z pradavnih chasiv Prapor Pryamokutne polotnishe skladayetsya z troh chastin Verhnya polovina prapora blakitnogo koloru nizhnya zhovtogo koloru liva chastina trikutnoyi formi zelenogo koloru iz zobrazhennyam troh koloskiv pshenici u viglyadi bukvi K Blakitnij kolir neba visochini ustremlin vdoskonalennya duhu zhovtij mogutnist bagatstvo ta rodyuchist GeografiyaSelo roztashovane u shidnij chastini rajonu na pravomu berezi richki Kalyus livoyi pritoki Dnistra Vidstan vid sela do rajonnogo centru 73 km do oblasnogo centru 108 km do zaliznichnoyi stanciyi Dunayivci 61 km Priroda Relyef navkolishnoyi teritoriyi erozijno akumulyativnogo tipu z velikoyu kilkistyu yariv i balok Najbilsha absolyutna visota 307 5 m znahoditsya v zahidnij chastini sela U shidnij chastini poverhnya kruto obrivayetsya do richki Kalyus Najposhirenishi grunti v rajoni sela temno siri opidzoleni i chornozemi opidzoleni na serednih ta vazhkih suglinkah Korisni kopalini sela nosyat nerudnij harakter Najposhirenishimi z nih ye vapnyaki yaki vikoristovuyutsya dlya potreb budivnictva V shidnij chastini sela voni vistupayut u formi ogolenih skel Selo roztashovane takozh u smuzi zalyagannya podilskih fosforitiv sho mistyat 28 36 fosfat angidridu Fosforiti tut zalyagayut u formi kulyastih konkrecij Z 90 h rokiv pozaminulogo stolittya i do 1935 roku fosforiti rozroblyalis i vivozilis yak sirovina dlya Vinnickogo superfosfatnogo zavodu Sered silurijskih vidkladiv na teritoriyi sela zalyagayut piskoviki sho vikoristovuyutsya dlya budivnictva zhitlovih i gospodarskih budivel a takozh dlya brukuvannya shlyahiv U pivnichno shidnij chastini sela zalyagaye bagato glin yaka za svoyeyu plastichnistyu pridatna dlya vigotovlennya cegli ta cherepici V bagatoh miscyah sela zalyagaye pisok Mikrotoponimi sela Kucha Urochishe Rogѝ Nazva pohodit vid formi lisu u viglyadi velikih rozlogih rogiv napravlenih na pivden i pivdennij zahid Sadki Pivdenno shidna chastina sela de perevazhayut na sadibah selyan yablunevi grushkovi slivovi chereshnevi vishnevi sadi Cegolni U 18 19 stolittyah tut pracyuvali dva nevelichkih cegelnij i cherepichnij zavodi Zvidsi i pishla nazva Zavadivka V pohodzhenni nazvi ye dvi versiyi V osnovi ciyeyi miscevosti zalyagayut vapnyakovi porodi z yakih vihodyat chislenni dzherela vodi vnaslidok chogo miscevist z nadlishkom zavodnena Tomu yiyi nazvali Zavadivkoyu Druga versiya Vnaslidok postijnogo vimivannya vapnyakiv miscevist stala osidati zapadati Tomu yiyi ranishe nazivali Zapadivkoyu a potim Zavadivkoyu Yar Miscevist Yar prostyagnulas vuzkoyu smugoyu z pivnochi na pivden vzdovzh richki Kalyus livoyi pritoki Dnistra Krim krutogo shilu do richki vona porizana bagatma yarami Centr Do kincya 20 h rokiv XX stolittya cyu chastinu sela nazivali Toloka Tolokoyu nazivayut cilinu zemlyu sho ne vikoristovuyetsya dlya viroshuvannya silskogospodarskih kultur U XIX stolitti v seli dislokuvavsya kozachij kavalerijskij eskadron i na cij toloci provodilis vijskovi navchannya U danij chas tut roztashovani vsi gromadski ustanovi shkola budinok kulturi poshta ditsadok silska rada i inshi Zvidsi i nazva Zhukivka chastina sela de perevazhna bilshist nosili prizvishe Zhuk U nash chas koli lyudej z cim prizvishem tut ne zalishilos ale miscevist zberegla nazvu Stavki Cherez danu miscevist protikaye nevelikij bezimennij potik Vzdovzh jogo beregiv bulo vikopano bagato stavkiv dlya mochinnya konopel Nazva Stavki zbereglasya doteper Bovvan Vvazhayut sho nazvu dali turki pid chas yihnogo panuvannya na Podilli U yazichnikiv statuya sho zobrazhaye boga idol 1 Arhivovano 10 travnya 2012 u Wayback Machine Takozh uroshishe rozmishene na shodi sela a bovvaniti zdaleka vidnitisya pokazuvatisya rozvidnyatisya Balki dijsno peretyata miscevist Golovnik potichok vitikaye iz stavka prohodit cherez selo peretvoryuyetsya v yar de ye bagato dzherel pitnoyi vodi Istoriya selaPam yatnij znak na chest voyiniv odnoselchan yaki zaginuli v Drugu svitovu vijnu Istoriya sela Kucha rozpochinayetsya z dalekih nezapam yatnih chasiv Znahidki na okolicyah sela kam yanih sokir skrebachok rubil svidchat pro meshkannya tut lyudej she v kam yanu dobu Prote stijbish abo gorodish pervisnoyi lyudini ne zbereglosya Nazva sela Kam yana Kucha vidome she z 1430 roku Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lyutij 2012 Vidomi taki versiyi Versiya persha Taki naseleni punkti yak Kalius Garyachinci Hrebriyiv isnuvali znachno ranishe sela Kucha Proyizhdzhayuchi cherez danu miscevist lyudi zupinyalis bilya Kam yanoyi Kruchi napitis vodi Adzhe tut pri dorozi bulo yedine dzherelo pitnoyi vodi Kam yana Krucha znahoditsya bilya perehrestya Kucha Kurazhin Hrebtiyiv Voda maye cilyushi vlastivosti Zgodom nad krucheyu bulo zasnovano dvorishe z dekilkoh simej Tut bula korchma de proyizhdzhi lyudi mogli zupinitis poyisti napoyiti ta nagoduvati konej i navit perenochuvati Za ci poslugi hazyayin brav platnyu Prihodili lyudi she j po cilyushu vodu Zgodom slovo Kam yana vidijshlo i zalishilas nazva Kucha Versiya druga Miscevist sela Kucha porizana yarami u yakih bagato dzherel i protikayut neveliki strumki Yari i majzhe vsya teritoriya sela bula kolis vkrita velikimi kam yanimi vistupami yaki pidnimalis z pid zemli Tomu proyizhdzhayuchi cherez cyu miscevist proyizhdzhi kazali zupinimos bilya kam yanoyi kuchi U XVIII na pochatku XIX stolittya ci kam yani vistupi buli rozbiti abo zirvani a iz kamenyu buduvalis dorogi cerkvi ta inshi budivli Sogodni yih majzhe ne zalishilos Otzhe spochatku dvorishe nazivayut Kam yana Krucha Mozhlivo pershi meshkanci ce vtikachi yaki pereselilis iz litopisnogo Kliusa vnaslidok rujnuvannya jogo u 1260 roci koli mongolskij voyevoda Burundaj nakazav knyazyam Romanovicham rozmetati ukriplennya galicko volinskih mist Secinskij E Istoricheskie lichnosti Podolii i ih dostoprimechatelnosti Kam Pod 1911 Prohodili roki dvorishe Kam yana Krucha znachno rozshirilos Piznishe bulo zahoplene vijskami litovskogo knyazya Vitovicha Za istorichnimi dokumentami vidomosti pro selo Kucha zustrichayutsya v pershij polovini XV stolittya V 1430 roci velikij knyaz Vitovt zapisav svoyemu sluzi Volosu dvorishe Kam yanu Kuchu v Bakotskim poviti U slovi Krucha bula dopushena pomilka propushena litera r tomu nadali za pisemnimi dokumentami pochali nazivati ne Kam yana Krucha a Kam yana Kucha Cherez selo protikaye richka Kalyus Gidronim maye korin kal yakij lezhit v osnovi ukrayinskogo kalyuzha rosijskogo kaluga serbskogo kalyuga cheskogo kaluzo Jmovirno sho nazva gidronima obumovlena kalamutnoyu vodoyu i utvorena za dopomogoyu formatu yus Zdogad cej dosit virogidnij oskilki techiya richki ye dosit shvidkoyu glibina malenkoyu tomu voda v richci Kalyus zavzhdi kalamutna Mozhlive j inshe pohodzhennya bo v Galichini kalyusom nazivali solene dzherelo Miscevist bilya richki Kalyus bula naprochud spriyatlivoyu dlya prozhivannya lyudini Tomu ne divno sho u comu mikrorajoni mi zustrichayemo chislenni pam yatki najriznomanitnishih epoh Tut bulo znajdeno kam yani znaryaddya praci yaki znahodyatsya v istorichnomu muzeyi sela Za istorichnimi dokumentami vidomosti pro selo Kucha zustrichayetsya v 15 st 20 lyutogo 1430 roci velikij knyaz Vitovt zapisav svoyemu sluzi Volosu dvorishe Kaminnu Kuchu na richci Kalyus u Bakotskim poviti 26 serpnya 1467 r korol Kazimir IV zapisav pidkomoriyu Kristinu Shukovskomu 20 griven na s Pesec ta Kam yana Kucha u Bakotskomu poviti Podilskoyi zemli 2 U 1569 roci Kucha nalezhala Pyaseckomu a za reyestraciyeyu 1616 r znahodilas v orendnomu volodinni Potockih Kucha iz susidnimi selami stanovit okreme starostvo i vhodit do skladu Podilskogo voyevodstva z centrom u Kam yanci Nezabarom koroleva Bona rezidenciya yakoyi bula v misti Bar domoglasya priyednannya Litnivec i v tomu chisli i selo Kucha do Barskogo starostva Takim chinom selo peretvorilas na korolivskij mayetok Naprikinci 17 st zovnishno politichne stanovishe Turechchini rizko pogirshuyetsya vona zaznaye vidchutnih porazok z boku Rechi Pospolitoyi ta yiyi soyuznikiv Tomu Porta 1699 r zmushena bula piti na pidpisannya Karlovickogo mirnogo dogovoru za yakim Podillya znovu vidhodit do Polshi Potreba kozactva u borotbi z turkami vidpala cherez ce polskij sejm togo zh 1699 r uhvaliv rishennya rozformuvati kozacki polki 10 serpnya koronnij getman S Yablonskij vidav universal do nakaznogo getmana Samusya polkovnikiv S Paliya Iskri Abazima Barabasha ta kozakiv rozijtisya po domivkah Vodnochas posilyuyetsya nacionalnij ta religijnij gnit vidnovlyuyutsya stari formi feodalnoyi ekspluataciyi Taka politika prirodno nashtovhuvalas na hvilyu oburennya z boku kozactva j vzagali ukrayinciv Ne dlya togo voni borolis z turkami shob pislya peremogi yih znovu uyarmili polyaki Za takih obstavin S Palij zi svoyimi tovarishami rozpochav pidgotovku povstannya na Pravoberezhnij Ukrayini Vono spalahuye na Podilli vesnoyu 1702roku U Podnistrov yi na pivnich vid Mogileva Podilskogo jogo ocholiv polkovnik Skorich Zagoni povstanciv uspishno diyut i nevdovzi zvilnyayut vid polyakiv bilshu chastinu Podillya u tomu chisli i podilske Podnistrov ya Prote nezabarom uryad Rechi Pospolitoyi kidaye proti nepokirnih znachni vijskovi sili na choli z polskim getmanom A Senyavskim Toj zavdaye porazok povstalim v boyah pid Medzhibozhem Letichevim Zinkovom ta in Peremozhci vlashtovuyut diku rozpravu nad naselennyam krayu Za slovami I Mazepi polyaki po Dnistru i po Pivdennomu Bugu pomshayuchis za kolishnij zakolot narodnij bagatoh stratili inshih vishali she inshih kidali na cvyahi abo sadzhali na palyu Za propoziciyeyu pana Potockogo nashe selo znahodilos u jogo volodinni usim kogo pidozryuvali v uchasti u povstanni vidrizuvali live vuho i za svidchennyam suchasnikiv takim sposobom bulo klejmovano do 70 tisyach osib Klejmovani buli selyani yaki yakimos chinom brali uchast u povstanni sil Kam yani Kucha Hrebtiyiv Minkivci Koli rozprava na pivnochi Podillya bula zakinchena i polski horugvi z yavilis na uzberezhzhi Dnistra viyavilos sho tut uzhe ne maye nad kim chiniti sud Pivdenni podnistrovski polki ne tishachi sebe nadiyeyu peremogti silnogo voroga vtikayut za Dnister a slidom za nimi osile naselennya sil mistechok i mist Tak pid kerivnictvom polkovnika Skoricha tudi podalisya meshkanci Kalyusa Rashkova Staroyi Ushici Kuchi Loyivskoyi volosti ta in Moldavski vlasti ohoche prijmali vtikachiv i spriyali yih perehodu cherez Dnister Vse uzberezhzhya Dnistra vid Zhvancya do Yagorlina obezlyudnilo Podilski magnati prosili gospodarya moldavskogo voyevodu shob toj kerivnikiv povstanciv strativ u sebe zh a inshih vidav kolishnim yih vlasnikam Ale toj ne mav namiru pozbuvatis nespodivanogo zbilshennya chisla piddanih knyazivstva i pid riznim privodom vidmovlyavsya vidavati vtikachiv U travni 1792 r na teritoriyu Podillya vderlosya 60 ti tisyachne rosijske vijsko a v sichni 1793 r Rosiya ta Prusiya pidpisali konvenciyu pro podil Polshi vzhe drugij Carskij manifest vid 27 bereznya 1793 r ogolosiv pro vklyuchennya do skladu Rosijskoyi derzhavi Pravoberezhnoyi Ukrayini Chasi Golodomoru v seli Za danimi oficijnih dzherel togochasnih ZAGSiv yaki hoch i ne zavzhdi reyestruvali pravdivu kilkist pomerlih same vid golodu bo bulo zaboroneno vkazuvati sho lyudina pomerla golodnoyu smertyu v seli v 1932 1933 rokah zaginulo blizko 60 zhiteliv sela Na sogodni vstanovleno imena lishe 57 osib Martirolog ukladenij na pidstavi poimennih spiskiv zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv skladenih Kuchanskoyu silskoyu radoyu zgidno danih miscevogo RAGSu hocha j zviritisya z konkretnimi dokumentalnimi svidchennyami staye majzhe nemozhlivo oskilki ne vsi voni dijshli do nashih dniv u silu riznih obstavin Poimenni spiski zberigayutsya v Derzhavnomu arhivi Hmelnickoyi oblasti Zabirali ostannyu zerninu Viganyali iz hati vnochi Yak slozoyu sadok i hatinu Oblivali zhurboyu sichi I dusha dosi niye i plache Bo bula ce i dijsnist i yav Mihajlo Pronchenko Bakaj Ganna Semenivna 1924 1932 r Bakaj Semen Fedorovich 1929 1933 r Baranyuk Mariya Ivanivna 1925 1932 r Bilokin Ganna Yuhimivna 1925 1932 r Bilokin Oleksandr Andrijovich 1932 1932 r Bilokin Paraskoviya Grigorivna 1921 1933 r Bordinyuk Mariya Yustinivna 1919 1933 r Borecka Agniya Matviyivna 1924 1932 r Burdenyuk Ganna Petrivna 1925 1932 r Valtner Mariya Ivanivna 1922 1933 r Vengrova Mariya Petrivna 1923 1933 r Vengrova Oksana Sergiyivna 1925 1932 r Gapchenko Frosina Ivanivna 1925 1932 r Gladij Ganna Arsenivna 1924 1933 r Gordukalo Ganna Fedorivna 1921 1932 r Goryak Vasil Mihajlovich 1918 1933 r Zhuk Ganna Sergiyivna 1921 1932 r Ivasik Mariya Gerasimivna 1919 1933 r Kishuk Ganna Semenivna 1924 1932 r Kishuk Oksana Larionivna 1924 1932 r Klushin Ivan Mikolajovich 1924 1932 r Koval Mihajlo Yakovich 1924 1933 r Kravcova Mariya Trohimivna 1922 1932 r Kreminska Katerina Mikolayivna 1924 1932 r Kuflej Mihajlo Maksimovich 1919 1933 r Lyashok Yefrosiniya Fedorivna 1925 1932 r Mazur Ganna Pimonivna 1925 1932 r Mazur Mariya Ivanivna 1924 1932 r Mazur Mariya Oleksiyivna 1923 1932 r Marna Mariya Nestorivna 1922 1932 r Marna Mariya Petrivna 1923 1933 r Martinyuk Vasil Yakovich 1922 1933 r Marchuk Vira Gerasimivna 1925 1932 r Melnik Frosina Yustinivna 1924 1933 r Mikityak Frosina Opanasivna 1924 1933 r Moskovchuk Ganna Kindrativna 1925 1932 r Palamarchuk Oksana Mikolayivna 1922 1933 r Panasyuk Ganna Mikolayivna 1923 1933 r Poludenko Mariya Omelyanivna 1922 1932 r Poludenko Mariya Leontiyivna 1920 1933 r Popovich Vasil Isakovich 1921 1933 r Popovich Ganna Stepanivna 1913 1932 r Popovich Mikola Onufrijovich 1922 1933 r Popovich Frosina Fedorivna 1922 1932 r Posishen Leontij Ivanovich 1931 1932 r Rogatin Petro Dmitrovich 1922 1932 r Romanyuk Vasil Opanasovich 1919 1932 r Rudij Grigorij Ivanovich 1924 1932 r Savchuk Ivan Nestorovich 1919 1933 r Samsonyuk Ivan Ivanovich 1923 1933 r Striyuk Oksana Yuhimivna 1917 1932 r Todoruk Oksana Opanasivna 1925 1932 r Uhatyuk Palazina Oleksiyivna 1921 1933 r Filzhak Nadiya Feoktistivna 1924 1932 r Filzhak Oleksij Stepanovich 1901 1933 r Cishkovska Ganna Yakivna 1919 1932 r Yusko Marfa Ivanivna 1920 1932 r Kilkist pomerlih i yih osobisti dani ne ye ostatochnimi oskilki ne vsi dani zbereglisya i ne vse zanosilosya do knig obliku tomu ye jmovirnist togo sho martirolog Golodomoru v seli bude rozshirenij Nezalezhna Ukrayina Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 20 serpnya 2015 roku shlyahom ob yednannya silskih rad selo uvijshlo do skladu Novoushickoyi selishnoyi gromadi Ob yednannya v gromadu maye stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej Do administrativnoyi reformi 19 lipnya 2020 roku selo nalezhalo do Novoushickogo rajonu pislya uvijshlo do skladu Kam yanec Podilskogo rajonu NaselennyaNaselennya stanovit 1446 osib Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya Vidomi lyudiU seli z 4 na 5 serpnya z 15 na 16 serpnya za novim stilem 1711 roku dobirayuchis do Kam yancya Podilskogo nochuvav moskovskij car Petro I iz druzhinoyu Katerinoyu Melnik Vasil Gavrilovich chlen nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini narodivsya 8 travnya 1937 roku u seli Kucha Napisav Skazannya pro lis Svidok nejmovirnogo Veselchini strichki Smugastik Druzhna simejka Avtor knig satiri ta gumoru Ce vam ne smishki Besida na kilimi Pozashtatna nyanya dramatichni tvori Nad Dnistom rikoyu Dolya i pisnya povisti Big u gluhij kut i inshi Sergiyenko Anatolij Yevgenovich chlen nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini narodivsya v 1947 roci v s Kucha Avtor knig Nebezpechnij svidok Hto vbiv pana Shtima 10 tisyach baksiv ta in Teper prozhivaye v m Strij Lvivskoyi oblasti Popovich Anatolij Vasilovich narodivsya v 1944 roci v seli Kucha Novoushickogo rajonu Hmelnickoyi oblasti Getman nacionalnoyi spilki Ob yednane kozactvo Ukrayini chlen Koordinacijnogo Radi z pitan rozvitku kozactva pri Prezidenti Ukrayini general kozactva Prezident Vseukrayinskoyi Federaciyi z kozackogo dvoboyu Kerivnik doslidnik kozackoyi shkoli bojovih mistectv Sobor Prezident Vseukrayinskoyi Federaciyi bojovih mistectv ta Ukrayinskoyi profesijnoyi ligi konkretnih yedinoborstv Suddya mizhnarodnoyi kategoriyi Maye mizhnarodnij 6 j Dan v karate Zasluzhenij trener Ukrayini Pid jogo kerivnictvom federaciyeyu pidgotovleno ponad 130 majstriv sportu Ukrayini z kontaktnogo karate 30 majstriv sportu mizhnarodnogo klasu 14 zasluzhenih majstriv sportu Ukrayini z kontaktnogo karate Maye blizko 30 naukovih drukovanih statej v oblasti fiziki kibernetiki vijskovo sportivnih yedinoborstv sistem stanovlennya ta rozvitku osobistosti Sportsmeni zbirnoyi komandi yaku ocholyuye Popovich A V stali shestirazovimi chempionami svitu p yatirazovimi chempionami Yevropi i shestirazovimi prizerami zmagan za Kubok svitu sered molodi z kontaktnogo karate Za 12 rokiv diyalnosti VFBM sportsmeni Federaciyi bilshe 160 raziv pidnimalisya na najvishu shodinku poshani v yevropejskih ta svitovih sportivnih zahodah Zasluzhenij trener Ukrayini Suddya mizhnarodnoyi kategorii Vidznaka Za zaslugi 2003 r vidznaka Mizhregionalnoyi asociaciyi veteraniv specnazu Bilij Hrest 2002 r diplom viznannya pro vnesennya A Popovicha u knigu Najkrashi osobistosti bojovih mistectv svitu 2002 r SvitliniV yizd z boku Novoyi Ushici Svyato Voznesenskij hram Bratska mogila radyanskih voyinivPrimitki Arhiv originalu za 22 grudnya 2019 Procitovano 23 grudnya 2019 http spetskor dp ua art 1165 php 2 grudnya 2013 u Wayback Machine Za informaciyeyu Institutu demografiyi Akademiyi nauk Ukrayini ci oblikovi roboti prodovzhuvatimutsya na derzhavnomu rivni tomu sho tochnoyi cifri mi ne znayemo zaznachala Olga Shumejko Do togo zh ZAGSI v ti chasi ne reyestruvali pravdivu kilkist pomerlih same vid golodu bo bulo zaboroneno vkazuvati sho lyudina pomerla vid golodu Primirom ya mayu takij dokument pid grifom cilkom tayemno Do Pavlogradskogo rajzdorovinspektora osobisto Za informaciyeyu nachalnika specbyuro rajvikonkomu tovarisha Naberi oblzdoroviddilom oderzhani vidomosti pro te sho v bagatoh selah vashogo rajonu sposterigayutsya vipadki smerti z nez yasovanih prichin Pri chomu vsi ci vipadki v miscevih organah ZAGSU ne reyestruyutsya Os zajve pidtverdzhennya togo sho mi j dosi ne mozhemo postaviti krapku v cij istoriyi Dlya cogo Institutu demografiyi potribno provoditi doslidzhennya za dopomogoyu specialnih matematichno statistichnih formul http spetskor dp ua art 1165 php 2 grudnya 2013 u Wayback Machine Do togo zh dokumentaciya todi velasya na neyakisnomu paperi chasto ne vistachalo blankiv i pisali v prostih zoshitah a to j na gazetah A yaksho reyestrator potim zvilnyavsya abo pomirav to zapisi mogli prosto ne perenesti v knigu Vsilyake traplyalosya Takozh potribno vrahuvati sho cherez desyat rokiv bula vijna j chastina knizhok mogla zaginuti Tobto propusk u dokumentaciyi isnuye yakbi vona vsya zbereglasya to zapisiv napevno bulo b udvichi bilshe direktor Dnipropetrovskogo arhivu Nina Kistruska http adm km ua doc doc holod list1 doc 3 grudnya 2013 u Wayback Machine Poimennij spisok zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv u rozrizi silskih rad i naselenih punktiv Novoushickogo rajonu skladenij Derzhavnim arhivom Hmelnickoyi oblasti http www archives gov ua Publicat AU AU 5 6 2008 22 26 pdf 3 grudnya 2013 u Wayback Machine dokumentalnij kompleks knig reyestraciyi aktovih zapisiv viyavivsya nepovnim U bilshosti oblastej vidsutni knigi povnistyu po okremih mistah i rajonah vid odnogo mista v Luganskij oblasti do 15 ti rajoniv najbilshe u Poltavskij oblasti Za okremimi rajonami aktovi zapisi pro smert zbereglisya lishe po 2 3 h naselenih punktah http spetskor dp ua art 1165 php 2 grudnya 2013 u Wayback Machine Dzherela zbereglisya ne vpovni j ne vsi z tih sho mayut statistichni dani vzyati doslidnikami do rozglyadu Zokrema dosvid doslidzhen pokazuye sho vklyuchennya do rozglyadu dokumentiv navchalnih zakladiv pedagogichnih uchilish shkil tezh mozhe dati pevni kilkisni pokazniki Ale bezumovno ce grandiozna robota i zaraz na potochnomu etapi govoriti pro pevnu kilkist she duzhe rano istorik k i n Vladislav Gribovskij Rishennya Hmelnickoyi oblasnoyi radi vid 20 serpnya 2015 roku 47 34 2015 Pro utvorennya Novoushickoyi selishnoyi ob yednanoyi teritorialnoyi gromadi i priznachennya pershih miscevih viboriv deputativ Novoushickoyi selishnoyi radi ob yednanoyi teritorialnoyi gromadi ta Novoushickogo selishnogo golovi Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Pohodnyj zhurnal 1711 goda Sankt Peterburg 1854 S 22 2 V V Panasyuk Podilske selo Kucha naris istoriyiPosilannyaPogoda v seli Kucha 20 grudnya 2011 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi