Гуро́нське зледені́ння — одне з найдавніших і найдовших зледенінь в геологічній історії Землі. Почалось і закінчилось у палеопротерозої. Тривало близько 300 мільйонів років.
Причини
Причиною цього зледеніння стало виникнення фотосинтезу у ціанобактерій, що виділяли кисень у атмосферу і зрештою призвело до кисневої катастрофи.
Спочатку вивільнений ціанобактеріями кисень зв'язувався з залізом, і атмосфера не змінювалася. З часом більшість вільного заліза окислилося і кисень став потрапляти у повітря. Коли в атмосферу потрапило багато кисню, зменшилась кількість метану, бо він реагував з киснем і перетворився в вуглекислий газ і воду. Таким чином змінився склад атмосфери, зменшилась кількість метаногенів, що ще зменшило надходження метану. Парниковий ефект від концентрації в атмосфері метану зник і температура Землі почала знижуватися.
Гуронське зледеніння також пов'язують із парадоксом слабкого молодого Сонця.
Наслідки
Збільшення кількості кисню в атмосфері призвело до першого масового вимирання анаеробних організмів, для яких кисень був токсичний. Наступне зледеніння викликало вимирання і самих ціанобактерій.
Закінчення
Зледеніння закінчилося з відновленням в атмосфері кількості двоокису вуглецю, що знову викликав парниковий ефект. Ймовірно вуглекислий газ потрапив у повітря через вулканічну діяльність Землі.
Датування
В наукових працях різних палеогляціологів хронологічні рамки зледеніння вказані по різному. Згідно з однією версією[] воно почалось у сидерії 2,4 мільярда років тому, а закінчилось наприкінці ріасію 2,1 мільярда років тому.
Геологічні свідчення
Геологічні свідчення найкраще представлено в оголеннях гірських порід на півночі від озера Гурон, за яким і було названо зледеніння. У шарах, які утворились перед зледенінням, було знайдені уламки ураніту і піриту, що свідчить про малий вміст кисню в атмосфері до зледеніння. Після льодовикових відкладів іде шар пісковику, який містить гематит — мінерал, утворення якого свідчить про високий вміст кисню в атмосфері.
Див. також
Джерела
- Kopp, Robert E.; Kirschvink, Joseph L.; Hilburn, Isaac A.; Nash, Cody Z. (9 серпня 2005). . Proceedings of the National Academy of Sciences (англ.). Т. 102, № 32. с. 11131—11136. doi:10.1073/pnas.0504878102. ISSN 0027-8424. PMID 16061801. Архів оригіналу за 21 червня 2018. Процитовано 8 липня 2018.
- Plait, Phil (28 липня 2014). . Slate (амер.). ISSN 1091-2339. Архів оригіналу за 8 липня 2018. Процитовано 8 липня 2018.
![]() | Це незавершена стаття з гляціології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Guro nske zledeni nnya odne z najdavnishih i najdovshih zledenin v geologichnij istoriyi Zemli Pochalos i zakinchilos u paleoproterozoyi Trivalo blizko 300 miljoniv rokiv PrichiniPrichinoyu cogo zledeninnya stalo viniknennya fotosintezu u cianobakterij sho vidilyali kisen u atmosferu i zreshtoyu prizvelo do kisnevoyi katastrofi Spochatku vivilnenij cianobakteriyami kisen zv yazuvavsya z zalizom i atmosfera ne zminyuvalasya Z chasom bilshist vilnogo zaliza okislilosya i kisen stav potraplyati u povitrya Koli v atmosferu potrapilo bagato kisnyu zmenshilas kilkist metanu bo vin reaguvav z kisnem i peretvorivsya v vuglekislij gaz i vodu Takim chinom zminivsya sklad atmosferi zmenshilas kilkist metanogeniv sho she zmenshilo nadhodzhennya metanu Parnikovij efekt vid koncentraciyi v atmosferi metanu znik i temperatura Zemli pochala znizhuvatisya Guronske zledeninnya takozh pov yazuyut iz paradoksom slabkogo molodogo Soncya NaslidkiZbilshennya kilkosti kisnyu v atmosferi prizvelo do pershogo masovogo vimirannya anaerobnih organizmiv dlya yakih kisen buv toksichnij Nastupne zledeninnya viklikalo vimirannya i samih cianobakterij ZakinchennyaZledeninnya zakinchilosya z vidnovlennyam v atmosferi kilkosti dvookisu vuglecyu sho znovu viklikav parnikovij efekt Jmovirno vuglekislij gaz potrapiv u povitrya cherez vulkanichnu diyalnist Zemli DatuvannyaV naukovih pracyah riznih paleoglyaciologiv hronologichni ramki zledeninnya vkazani po riznomu Zgidno z odniyeyu versiyeyu dzherelo vono pochalos u sideriyi 2 4 milyarda rokiv tomu a zakinchilos naprikinci riasiyu 2 1 milyarda rokiv tomu Geologichni svidchennyaGeologichni svidchennya najkrashe predstavleno v ogolennyah girskih porid na pivnochi vid ozera Guron za yakim i bulo nazvano zledeninnya U sharah yaki utvorilis pered zledeninnyam bulo znajdeni ulamki uranitu i piritu sho svidchit pro malij vmist kisnyu v atmosferi do zledeninnya Pislya lodovikovih vidkladiv ide shar piskoviku yakij mistit gematit mineral utvorennya yakogo svidchit pro visokij vmist kisnyu v atmosferi Div takozhZemlya snizhkaDzherelaKopp Robert E Kirschvink Joseph L Hilburn Isaac A Nash Cody Z 9 serpnya 2005 Proceedings of the National Academy of Sciences angl T 102 32 s 11131 11136 doi 10 1073 pnas 0504878102 ISSN 0027 8424 PMID 16061801 Arhiv originalu za 21 chervnya 2018 Procitovano 8 lipnya 2018 Plait Phil 28 lipnya 2014 Slate amer ISSN 1091 2339 Arhiv originalu za 8 lipnya 2018 Procitovano 8 lipnya 2018 Ce nezavershena stattya z glyaciologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi