Аргентинські хорвати, або хорвати в Аргентині (хорв. Hrvati u Argentini, ісп. Croatas en Argentina, англ. Croatian Argentines) — громадяни Аргентини хорватського походження або мешканці Аргентини, які народилися в Хорватії. Аргентинські хорвати та їхні нащадки проживають у Буенос-Айресі та однойменній провінції, а також у Санта-Фе, Кордові, Чако і Патагонії. Налічують понад 250 тис. осіб.
Хорвати в Аргентині Hrvati u Argentini Croatas en Argentina | |
---|---|
![]() Святкування хорватської громади в Буенос-Айресі 2011 року. | |
Кількість | 250.000 |
Ареал | Буенос-Айрес, Санта-Фе, Кордова, Чако, Патагонія |
Близькі до: | хорватів у Чилі |
Мова | іспанська, хорватська |
Релігія | християнство, здебільшого римо-католицизм |
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDBsdWJXbG5jbUZqYVc5dVgyTnliMkYwWVY5bGJsOUJjbWRsYm5ScGJtRXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVWx1YldsbmNtRmphVzl1WDJOeWIyRjBZVjlsYmw5QmNtZGxiblJwYm1FdWFuQm4uanBn.jpg)
Першим хорватом, про якого відомо, що він прибув до Аргентини, був єзуїт Нікола Плантич 1749 року. Він працював у Національному університеті Кордови, а 1765 року став ректором Колегії Святого Ігнатія.
На рубежі ХІХ і ХХ століть в Аргентині існувало 133 поселення, де проживало близько 120 000 хорватів, здебільшого родом із прибережніх районів Далмації та Хорватського Примор'я, які були одними з перших європейських іммігрантів, що оселилися в аргентинських пампасах. За першопрохідцями з острова Хвар пішли емігранти з решти частин Далмації та інших історичних хорватських земель — переважно тих, що складають нинішню Хорватію.
Фінансово найуспішнішим з усіх хорватів Аргентини і водночас чи не першим із новоприбулих був [en], який 1867 року дістався до Монтевідео (Уругвай), а оселившись в Буенос-Айресі, до 1909 року володів 350 суднами того чи іншого виду, включаючи 82 пароплави. До 1918 року у нього працювало 5 000 людей, переважно з його рідної Далмації. Таким чином, сам Міханович став основним фактором у розбудові хорватської громади, яка й донині залишається переважно далматинською.
Друга хвиля хорватської імміграції була набагато чисельнішою, сягнувши до 1939 року 15 000 осіб. Переважно селяни, ці іммігранти розсіялися для роботи на землі в провінціях Буенос-Айрес, Санта-Фе, Чако та Патагонії. Цю хвилю супроводжували численні священнослужителі, які задовільняли їхні духовні потреби, особливо францисканці.
Якщо перші дві хвилі були насамперед економічними, то третя після Другої світової війни була виразно політичною. В Аргентину прибуло близько 20 000 хорватських політичних біженців, більшість із яких стали будівельними робітниками в рамках проєктів громадських робіт Перона, доки не почали потроху засвоювати іспанську.
Відомі хорватські аргентинці
- — волейболіст
- — політик
- — футболіст
- — футболіст
- Дієго Марадона — футболіст. Його бабуся по матері Сальвадора Каріоліч мала хорватське походження.
- — тенісист
- Даріо Цвітаніч — футболіст
- Давор Іво Штір — політик із Хорватського демократичного союзу
- Антоніо Мохамед Матійович — футболіст
- — футболіст. Обоє його батьків мали хорватське походження.
- — єпископ Римо-католицької церкви
- — кардинал Римо-католицької церкви
- — народжений як Франсіско Луксіч, актор і режисер
- — футболіст
- Хав'єр Франа — тенісист
- — футболіст
- — уроджений Іван Вучетич, антрополог і співробітник поліції, який став піонером у використанні відбитків пальців
- — футбольний воротар
- — футболіст
- — кінорежисерка
- — скрипаль
- — волейболіст
- — футболіст
- — магнат-судновласник
- — футболіст
- Нестор Кіршнер — колишній президент Аргентини
- — футболіст
- — футболіст
- — співачка/автор пісень
- Себастьян Крісманіч — тхеквондист
- Федеріко Грабіч — плавець
- — баскетболіст
- — захисник громадянських прав
- — журналіст і письменник
Див. також
Примітки
- Ivin, Renée (5 листопада 2005). [Croatians: An interview with Rene Ivin the new Ambassador of the Republic of Croatia]. Ivo Scepanovic (Інтерв'ю) (іспанською) . Slobodna Dalmacija. Архів оригіналу за 28 вересня 2007. Процитовано 26 грудня 2021.
{{}}
: Вказано більш, ніж один|archivedate=
та|archive-date=
(); Вказано більш, ніж один|archiveurl=
та|archive-url=
() - Antić, Ljubomir (1991). Hrvati u Južnoj Americi do godine 1914. Zagreb: Institut za migracije i narodnosti. ISBN .
- [Croatia and Chile: Dubrovnik, the last bastion] (ісп.). hrvatskimigracije.es.tl. Архів оригіналу за 7 жовтня 2011.
- (5 травня 2008). . Croatian Heritage Foundation. Архів оригіналу за 21 травня 2011.
- Soltys, Michael (1998). . casahistoria.net. Buenos Aires Herald. Архів оригіналу за 10 вересня 2018. Процитовано 30 листопада 2016.
Посилання
- (ісп.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Argentinski horvati abo horvati v Argentini horv Hrvati u Argentini isp Croatas en Argentina angl Croatian Argentines gromadyani Argentini horvatskogo pohodzhennya abo meshkanci Argentini yaki narodilisya v Horvatiyi Argentinski horvati ta yihni nashadki prozhivayut u Buenos Ajresi ta odnojmennij provinciyi a takozh u Santa Fe Kordovi Chako i Patagoniyi Nalichuyut ponad 250 tis osib Horvati v Argentini Hrvati u Argentini Croatas en ArgentinaSvyatkuvannya horvatskoyi gromadi v Buenos Ajresi 2011 roku Kilkist250 000ArealBuenos Ajres Santa Fe Kordova Chako PatagoniyaBlizki do horvativ u ChiliMovaispanska horvatskaReligiyahristiyanstvo zdebilshogo rimo katolicizmIstoriyaGromadi horvatskih nashadkiv v Argentini Pershim horvatom pro yakogo vidomo sho vin pribuv do Argentini buv yezuyit Nikola Plantich 1749 roku Vin pracyuvav u Nacionalnomu universiteti Kordovi a 1765 roku stav rektorom Kolegiyi Svyatogo Ignatiya Na rubezhi HIH i HH stolit v Argentini isnuvalo 133 poselennya de prozhivalo blizko 120 000 horvativ zdebilshogo rodom iz priberezhnih rajoniv Dalmaciyi ta Horvatskogo Primor ya yaki buli odnimi z pershih yevropejskih immigrantiv sho oselilisya v argentinskih pampasah Za pershoprohidcyami z ostrova Hvar pishli emigranti z reshti chastin Dalmaciyi ta inshih istorichnih horvatskih zemel perevazhno tih sho skladayut ninishnyu Horvatiyu Finansovo najuspishnishim z usih horvativ Argentini i vodnochas chi ne pershim iz novopribulih buv en yakij 1867 roku distavsya do Montevideo Urugvaj a oselivshis v Buenos Ajresi do 1909 roku volodiv 350 sudnami togo chi inshogo vidu vklyuchayuchi 82 paroplavi Do 1918 roku u nogo pracyuvalo 5 000 lyudej perevazhno z jogo ridnoyi Dalmaciyi Takim chinom sam Mihanovich stav osnovnim faktorom u rozbudovi horvatskoyi gromadi yaka j donini zalishayetsya perevazhno dalmatinskoyu Druga hvilya horvatskoyi immigraciyi bula nabagato chiselnishoyu syagnuvshi do 1939 roku 15 000 osib Perevazhno selyani ci immigranti rozsiyalisya dlya roboti na zemli v provinciyah Buenos Ajres Santa Fe Chako ta Patagoniyi Cyu hvilyu suprovodzhuvali chislenni svyashennosluzhiteli yaki zadovilnyali yihni duhovni potrebi osoblivo franciskanci Yaksho pershi dvi hvili buli nasampered ekonomichnimi to tretya pislya Drugoyi svitovoyi vijni bula virazno politichnoyu V Argentinu pribulo blizko 20 000 horvatskih politichnih bizhenciv bilshist iz yakih stali budivelnimi robitnikami v ramkah proyektiv gromadskih robit Perona doki ne pochali potrohu zasvoyuvati ispansku Vidomi horvatski argentinci volejbolist politik futbolist futbolist Diyego Maradona futbolist Jogo babusya po materi Salvadora Kariolich mala horvatske pohodzhennya tenisist Dario Cvitanich futbolist Davor Ivo Shtir politik iz Horvatskogo demokratichnogo soyuzu Antonio Mohamed Matijovich futbolist futbolist Oboye jogo batkiv mali horvatske pohodzhennya yepiskop Rimo katolickoyi cerkvi kardinal Rimo katolickoyi cerkvi narodzhenij yak Fransisko Luksich aktor i rezhiser futbolist Hav yer Frana tenisist futbolist urodzhenij Ivan Vuchetich antropolog i spivrobitnik policiyi yakij stav pionerom u vikoristanni vidbitkiv palciv futbolnij vorotar futbolist kinorezhiserka skripal volejbolist futbolist magnat sudnovlasnik futbolist Nestor Kirshner kolishnij prezident Argentini futbolist futbolist spivachka avtor pisen Sebastyan Krismanich thekvondist Federiko Grabich plavec basketbolist zahisnik gromadyanskih prav zhurnalist i pismennikDiv takozhArgentinsko horvatski vidnosiniPrimitkiIvin Renee 5 listopada 2005 Croatians An interview with Rene Ivin the new Ambassador of the Republic of Croatia Ivo Scepanovic Interv yu ispanskoyu Slobodna Dalmacija Arhiv originalu za 28 veresnya 2007 Procitovano 26 grudnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite interview title Shablon Cite interview cite interview a Vkazano bilsh nizh odin archivedate ta archive date dovidka Vkazano bilsh nizh odin archiveurl ta archive url dovidka Antic Ljubomir 1991 Hrvati u Juznoj Americi do godine 1914 Zagreb Institut za migracije i narodnosti ISBN 86 7075 094 5 Croatia and Chile Dubrovnik the last bastion isp hrvatskimigracije es tl Arhiv originalu za 7 zhovtnya 2011 5 travnya 2008 Croatian Heritage Foundation Arhiv originalu za 21 travnya 2011 Soltys Michael 1998 casahistoria net Buenos Aires Herald Arhiv originalu za 10 veresnya 2018 Procitovano 30 listopada 2016 Posilannya isp