Сибі́рський тракт (інакше: Вели́кий тракт, Вели́кий сибі́рський тракт, Моско́вський тракт, Моско́всько-ірку́тський тракт, Моско́всько-сибі́рський тракт) — сухопутна транспортна дорога, яка з 30-х років XVIII століття до кінця XIX об'єднувала європейську частину Російської імперії з Сибіром та Китаєм. На той час — найдовша облаштована дорога у світі. У XIX столітті Сибірським трактом щорічно проїжджало до 200 тисяч пасажирів, до 18 тисяч арештантів, 530 тисяч підвод, перевозили понад 10 мільйонів пудів товару. Це була дорога царів, каторжників, мандрівників і поетів.
Сибірський тракт | |
Країна | ![]() |
---|---|
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDAxaGNGOVRhV0psY21saGJsOXliM1YwWlY5MWF5NXpkbWN2TkRVd2NIZ3RUV0Z3WDFOcFltVnlhV0Z1WDNKdmRYUmxYM1ZyTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDA5c1pGOURZWFJvWlhKcGJtVmlkWEpuTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxUGJHUmZRMkYwYUdWeWFXNWxZblZ5Wnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTHlWRU1DVTVSQzVmSlVRd0pVRTBMbDhsUkRBbE9UUWxSREFsUWtVbFJEQWxRakVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqa3VYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EY2xSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpkZkpVUXdKVGt3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVGdsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJERWxPRE1sUkRFbE9ESWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqVXVhbkJuTHpJMU1IQjRMU1ZFTUNVNVJDNWZKVVF3SlVFMExsOGxSREFsT1RRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWprdVh5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRamRmSlVRd0pUa3dKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl6SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9UZ2xSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREVsT0RJbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpVdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00TDBseWEzVjBjMnRmYldGeWEyVjBKVEpEWHpFNWRHaGZZMlZ1ZEhWeWVTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RTWEpyZFhSemExOXRZWEpyWlhRbE1rTmZNVGwwYUY5alpXNTBkWEo1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Заснування і маршрут
22 листопада (12 — за старим стилем) 1689 року вийшов царський указ про облаштування дороги, яка сполучатиме Центральну Росію з Сибіром. Проте будівництво тракту почалося лише в 1730 і було закінчене в середині XIX століття. До цього, через відсутність доріг, в основному використовувалися річкові шляхи.
Сибірський тракт повинен був замінити Бабіновську дорогу, яка протягом двох століть була єдиним маршрутом, що сполучав Європейську частину Росії з Азією.
Сибірський тракт йшов з Москви через Муром, Козьмодем'янськ, Казань, Осу, Перм, Кунгур, Єкатеринбург, Тюмень, Тобольськ, Тару, , Коливань, Томськ, Єнісейськ, Іркутськ, Верхньоудінськ, Нерчинськ до Кяхти (на кордоні з Китаєм). Далі торговці чаєм перетинали степи Внутрішньої Монголії і прибували в Калган — крупну заставу на Великому китайському мурі, що вважався воротами до Китаю.
На початку XIX століття дорога тракту змістилася на південь: від Тюмені він йшов через Ялуторовськ, Ішим, Омськ, Томськ, Ачинськ і Красноярськ до Іркутська, а далі — як і раніше (див. карту).
Користувачі
Сибірським трактом йшли довгі важкі обози з виробами уральських заводів, їхали купці з сибірськими і китайськими товарами, гнали табуни коней на захід і засуджених каторжан в кайдани у супроводі конвоїрів — на схід, на каторжні роботи в Сибір. За ними на возах їхали до найближчої станції хворі, ослаблі або померлі.
Тракт давав значні прибутки і економічні переваги містам та селам, що стояли вздовж нього, а тому вони всіляко його підтримували. Завдяки їхнім зусиллям, дорога постійно упорядковувалася, розширювалася, окопувалася глибокими канавами, обсаджувалася березами. У XIX столітті Сибірським трактом щорічно проїжджало до 200 тисяч пасажирів, до 18 тисяч арештантів, 530 тисяч підвод, перевозили понад 10 мільйонів пудів товару.
Каторжники
Ще з першої половини XVII століття Сибір почали використовувати як місце заслання, в тому числі і політичних в'язнів.
З появою тракту кримінальних злочинців і політкаторжан почали переправляти в Сибір по 100—200 чоловік, інколи — по 500. Їх заковували в кайдани і зв'язували один з одним. Особливо небезпечних злочинців влітку везли у відкритих возах, а взимку — в спеціальних розвільнях. Їх розміщували один проти одного по троє, а руки зв'язували за спиною вірьовками. Позаду воза їхав наглядач з рушницею. Якщо ув'язнений тікав, конвоїри могли схопити будь-якого мужика на дорозі і зв'язати його замість біглого, тому селяни побоювалися їздити Сибірським трактом.
Через кожні 20-30 кілометрів вздовж дороги були побудовані етапні в'язниці для нічлігу каторжан, а у великих містах — Пермі, Єкатеринбурзі, Казані — конвойні роти — великі кам'яні будівлі.
На Уральському хребті, на Березовій горі (у Свердловській області), стояв стовп з написом «Європа-Азія». Тут каторжани зазвичай зупинялися, вставали на коліна, брали жменю землі, загортали в ганчірку і несли з собою, як пам'ять про рідну землю Росії.
Сибірським трактом пройшло багато російських революціонерів. В 1790 році проїхав до Якутії на Ільменський острог автор «Подорожі з Петербургу до Москви» Радищев. З 1826 по 1828 дорогою провезли 52 декабристів. Незабаром після їх відправки поїхали до Сибіру і дружини декабристів: Трубецька, Волконська та інші. У 1835 році до Пермі трактом проїхав демократ Герцен, а в 1850 — в кайданах — дорогою везли Достоєвського. За ним йшли петрашевці, автор віршів «Вперед, без страху і сумніву» (рос. «Вперед, без страха и сомнения») Плещеєв. В 1864 році трактом в кайданах провезли Чернишевського.
Незасуджені
Користувалися дорогою і незасуджені письменники, вчені та мандрівників: Ползунов — винахідник парової машини; — російський ; Паллас — вчений-мандрівник; Ленський — російський академік, вчений; Брем — німецький вчений, автор великої праці «Життя тварин», а також російські мандрівники: Пржевальський, Козлов, Семенов-Тянь-Шанський і письменники — Чехов, Гончаров, Станюкович.
Для селян, які жили вздовж тракту, він був дуже обтяжливим. Вони були зобов'язані вносили грошову і натуральну плату на утримання дороги, працювали на її облаштуванні, їх також нерідко змушували безкоштовно перевозити різні вантажі.
Занепад
В другій половині XIX століття Сибірський тракт був ще в задовільному стані. Російський етнограф , проїжджаючи по уральській частині дороги восени 1860 року, так її оцінив:
![]() | Найкраща дорога в Росії, дорога, всипана хрящиком, налагоджена в минулі часи і підтримується досі в стані самородного, природного шосе… завидна на Русі дорога. Оригінальний текст (рос.) Лучшая дорога в России, дорога, усыпанная хрящиком, налаженная в былые поры и поддерживаемая до сих пор в состоянии самородного, естественного шоссе… завидная на Руси дорога. | ![]() |
А вже через 20 років якість дороги погіршилася. Про Великий сибірський тракт в передуральській частині дослідник Микола Михайлович Ядрінцев писав в 1880-х роках:
![]() | Стан доріг в Західному Сибіру вкрай незадовільний. Місцями дорога має вигляд… ріллі, порізаної поздовжніми борознами… доводиться то підскакувати і битися тім'ям об верх тарантаса, то гойдатися з одного боку в інший… Станцію верст в тридцять доводиться їхати годин 7-8. Оригінальний текст (рос.) Состояние дорог в Западной Сибири крайне неудовлетворительно. Местами дорога представляет вид… пашни, изрезанной продольными бороздами… приходится то подскакивать и биться теменем о верх тарантаса, то качаться из стороны в сторону… Станцию верст в тридцать приходится ехать часов 7-8. | ![]() |
Причинами такої метаморфози стало зростання перевезень по тракту в другій половині століття, застарілі способи організації ремонту, який і проводився вже не так старанно.
Дорогу в степовій частині Західного Сибіру мандрівники вважали трохи кращою, адже у разі потреби її можна було просто об'їхати полем:
![]() | Дорога роздвоюється, розтроюється і часто з одного її кінця до іншого… версти дві або біля того. Оригінальний текст (рос.) Дорога раздвоивается, расстроивается и часто с одного ее конца до другого… версты две или около. | ![]() |
Від Томська на схід тракт проходив вже горбистою місцевістю, тому якість дороги там була ще гіршою. «Я не бачив в своєму житті гіршої дороги», «сибірський тракт — найбільша і, здається, найпотворніша дорога у всьому світі… протягом всього року дорога залишається неможливою: навесні — грязь, влітку — горби, ями і ремонт, взимку — вибоїни», — говорили про неї американський журналіст Джордж Кеннан в 1885 році і Антон Павлович Чехов — в 1890.
На проїзд від Томська ка Іркутська мандрівники витрачали близько тижня.
Наприкінці XIX століття Сибірський тракт вже не міг задовольнити транспортні потреби російської економіки, що стало причиною спорудження залізничної Транссибірської магістралі. Основні вантажі і пасажирів почали перевозити по ній. У зв'язку з цим Сибірський тракт вже не мав стратегічного значення, не потрібні стали також етапні в'язниці.
Значення і пам'ять
Сибірський тракт помітно вплинув на розвиток міст, через які він проходив, і на розвиток Сибіру в цілому.
У місті Казань донині збереглася вулиця Сибірський тракт — нею можна виїхати з міста у бік Арська. У Єкатеринбурзі теж є така вулиця, а також шосе Старий Московський тракт і Новомоськовський тракт, але за межами міста. У Тюмені є вулиця Московський тракт. У Томську — Іркутський тракт, що йде на схід, і Московський тракт, що йде на захід.
В селі , Удмуртії, знаходиться єдиний в Росії Музей арештантського побуту (присвячений історії каторжан, яких «гнали» трактом), а в селі Дебьоси (удм. Дэбес) — .
Примітки
- . Архів оригіналу за 16 травня 2006. Процитовано 8 вересня 2009.
- «Пермь великая» — из истории Пермского края
- Максимов С. В. На востоке. Поездка на Амур. Дорожные заметки и воспоминания. — СПб., 1971. — С. 63.
- Ядринцев Н. М. Западно-Сибирская низменность // Живописная Россия. — М-СПб., 1884. — Т.11. — С.79.
- Андреева Е. А. Езда по Большому сибирскому тракту в XIX в. Дорожные впечатления современников // Труды Томского областного краеведческого музея: Сб. статей / Отв. ред. Л. И. Боженко. — Томск: Изд-во ТГУ, 2002. — Т. XII. — С. 24.
- Небольсин П. И. Заметки на пути из Петербурга в Барнаул. — СПб., 1850. — С.26.
- Кеннан Дж. Сибирь. — СПб., 1906. — Т.1. — С.175.
- Чехов А. П. Собрание сочинений в 12 т. — М., 1985. — Т.11. — С.26.
Джерела
- Андреева Е. А. Езда по Большому сибирскому тракту в XIX в. Дорожные впечатления современников // Труды Томского областного краеведческого музея: Сб. статей / Отв. ред. Л. И. Боженко. — Томск: Изд-во ТГУ, 2002. — Т. XII. — С. 22-29.(PDF)
- Ефремов В. А. Сибирский тракт, ямщик и колокольчик // Тезисы докладов и сообщений научно-практической конференции «Словцовские чтения-95». — Тюмень, 1996. — С. 85-86.
- Катионов О. Н. Московско-Сибирский тракт и его жители в XVII—XIX в. — Новосибирск, 2004. — 568 с.
- Миненко Н. А. По старому Московскому тракту. — Новосибирск: Новосибирское книжное издательство, 1990.
Посилання
- (рос.)
- Історія частини тракту на сайті первоуральського регіону(рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sibi rskij trakt inakshe Veli kij trakt Veli kij sibi rskij trakt Mosko vskij trakt Mosko vsko irku tskij trakt Mosko vsko sibi rskij trakt suhoputna transportna doroga yaka z 30 h rokiv XVIII stolittya do kincya XIX ob yednuvala yevropejsku chastinu Rosijskoyi imperiyi z Sibirom ta Kitayem Na toj chas najdovsha oblashtovana doroga u sviti U XIX stolitti Sibirskim traktom shorichno proyizhdzhalo do 200 tisyach pasazhiriv do 18 tisyach areshtantiv 530 tisyach pidvod perevozili ponad 10 miljoniv pudiv tovaru Ce bula doroga cariv katorzhnikiv mandrivnikiv i poetiv Sibirskij traktKrayina Rosiya Sibirskij trakt u VikishovishiKarta Sibirskogo traktu v suchasnih mezhah krayin IstoriyaMandrivniki v Yekaterinburzi 1789Peretin Angari v Irkutsku 1886Drib yazkovij bazar v Irkutsku XIX stolittyaZasnuvannya i marshrut 22 listopada 12 za starim stilem 1689 roku vijshov carskij ukaz pro oblashtuvannya dorogi yaka spoluchatime Centralnu Rosiyu z Sibirom Prote budivnictvo traktu pochalosya lishe v 1730 i bulo zakinchene v seredini XIX stolittya Do cogo cherez vidsutnist dorig v osnovnomu vikoristovuvalisya richkovi shlyahi Sibirskij trakt povinen buv zaminiti Babinovsku dorogu yaka protyagom dvoh stolit bula yedinim marshrutom sho spoluchav Yevropejsku chastinu Rosiyi z Aziyeyu Sibirskij trakt jshov z Moskvi cherez Murom Kozmodem yansk Kazan Osu Perm Kungur Yekaterinburg Tyumen Tobolsk Taru Kolivan Tomsk Yenisejsk Irkutsk Verhnoudinsk Nerchinsk do Kyahti na kordoni z Kitayem Dali torgovci chayem peretinali stepi Vnutrishnoyi Mongoliyi i pribuvali v Kalgan krupnu zastavu na Velikomu kitajskomu muri sho vvazhavsya vorotami do Kitayu Na pochatku XIX stolittya doroga traktu zmistilasya na pivden vid Tyumeni vin jshov cherez Yalutorovsk Ishim Omsk Tomsk Achinsk i Krasnoyarsk do Irkutska a dali yak i ranishe div kartu Koristuvachi Sibirskim traktom jshli dovgi vazhki obozi z virobami uralskih zavodiv yihali kupci z sibirskimi i kitajskimi tovarami gnali tabuni konej na zahid i zasudzhenih katorzhan v kajdani u suprovodi konvoyiriv na shid na katorzhni roboti v Sibir Za nimi na vozah yihali do najblizhchoyi stanciyi hvori oslabli abo pomerli Trakt davav znachni pributki i ekonomichni perevagi mistam ta selam sho stoyali vzdovzh nogo a tomu voni vsilyako jogo pidtrimuvali Zavdyaki yihnim zusillyam doroga postijno uporyadkovuvalasya rozshiryuvalasya okopuvalasya glibokimi kanavami obsadzhuvalasya berezami U XIX stolitti Sibirskim traktom shorichno proyizhdzhalo do 200 tisyach pasazhiriv do 18 tisyach areshtantiv 530 tisyach pidvod perevozili ponad 10 miljoniv pudiv tovaru Katorzhniki She z pershoyi polovini XVII stolittya Sibir pochali vikoristovuvati yak misce zaslannya v tomu chisli i politichnih v yazniv Z poyavoyu traktu kriminalnih zlochinciv i politkatorzhan pochali perepravlyati v Sibir po 100 200 cholovik inkoli po 500 Yih zakovuvali v kajdani i zv yazuvali odin z odnim Osoblivo nebezpechnih zlochinciv vlitku vezli u vidkritih vozah a vzimku v specialnih rozvilnyah Yih rozmishuvali odin proti odnogo po troye a ruki zv yazuvali za spinoyu virovkami Pozadu voza yihav naglyadach z rushniceyu Yaksho uv yaznenij tikav konvoyiri mogli shopiti bud yakogo muzhika na dorozi i zv yazati jogo zamist biglogo tomu selyani poboyuvalisya yizditi Sibirskim traktom Cherez kozhni 20 30 kilometriv vzdovzh dorogi buli pobudovani etapni v yaznici dlya nichligu katorzhan a u velikih mistah Permi Yekaterinburzi Kazani konvojni roti veliki kam yani budivli Na Uralskomu hrebti na Berezovij gori u Sverdlovskij oblasti stoyav stovp z napisom Yevropa Aziya Tut katorzhani zazvichaj zupinyalisya vstavali na kolina brali zhmenyu zemli zagortali v ganchirku i nesli z soboyu yak pam yat pro ridnu zemlyu Rosiyi Sibirskim traktom projshlo bagato rosijskih revolyucioneriv V 1790 roci proyihav do Yakutiyi na Ilmenskij ostrog avtor Podorozhi z Peterburgu do Moskvi Radishev Z 1826 po 1828 dorogoyu provezli 52 dekabristiv Nezabarom pislya yih vidpravki poyihali do Sibiru i druzhini dekabristiv Trubecka Volkonska ta inshi U 1835 roci do Permi traktom proyihav demokrat Gercen a v 1850 v kajdanah dorogoyu vezli Dostoyevskogo Za nim jshli petrashevci avtor virshiv Vpered bez strahu i sumnivu ros Vpered bez straha i somneniya Plesheyev V 1864 roci traktom v kajdanah provezli Chernishevskogo Nezasudzheni Koristuvalisya dorogoyu i nezasudzheni pismenniki vcheni ta mandrivnikiv Polzunov vinahidnik parovoyi mashini rosijskij Pallas vchenij mandrivnik Lenskij rosijskij akademik vchenij Brem nimeckij vchenij avtor velikoyi praci Zhittya tvarin a takozh rosijski mandrivniki Przhevalskij Kozlov Semenov Tyan Shanskij i pismenniki Chehov Goncharov Stanyukovich Dlya selyan yaki zhili vzdovzh traktu vin buv duzhe obtyazhlivim Voni buli zobov yazani vnosili groshovu i naturalnu platu na utrimannya dorogi pracyuvali na yiyi oblashtuvanni yih takozh neridko zmushuvali bezkoshtovno perevoziti rizni vantazhi Zanepad V drugij polovini XIX stolittya Sibirskij trakt buv she v zadovilnomu stani Rosijskij etnograf proyizhdzhayuchi po uralskij chastini dorogi voseni 1860 roku tak yiyi ociniv Najkrasha doroga v Rosiyi doroga vsipana hryashikom nalagodzhena v minuli chasi i pidtrimuyetsya dosi v stani samorodnogo prirodnogo shose zavidna na Rusi doroga Originalnij tekst ros Luchshaya doroga v Rossii doroga usypannaya hryashikom nalazhennaya v bylye pory i podderzhivaemaya do sih por v sostoyanii samorodnogo estestvennogo shosse zavidnaya na Rusi doroga A vzhe cherez 20 rokiv yakist dorogi pogirshilasya Pro Velikij sibirskij trakt v pereduralskij chastini doslidnik Mikola Mihajlovich Yadrincev pisav v 1880 h rokah Stan dorig v Zahidnomu Sibiru vkraj nezadovilnij Miscyami doroga maye viglyad rilli porizanoyi pozdovzhnimi boroznami dovoditsya to pidskakuvati i bitisya tim yam ob verh tarantasa to gojdatisya z odnogo boku v inshij Stanciyu verst v tridcyat dovoditsya yihati godin 7 8 Originalnij tekst ros Sostoyanie dorog v Zapadnoj Sibiri krajne neudovletvoritelno Mestami doroga predstavlyaet vid pashni izrezannoj prodolnymi borozdami prihoditsya to podskakivat i bitsya temenem o verh tarantasa to kachatsya iz storony v storonu Stanciyu verst v tridcat prihoditsya ehat chasov 7 8 Prichinami takoyi metamorfozi stalo zrostannya perevezen po traktu v drugij polovini stolittya zastarili sposobi organizaciyi remontu yakij i provodivsya vzhe ne tak staranno Dorogu v stepovij chastini Zahidnogo Sibiru mandrivniki vvazhali trohi krashoyu adzhe u razi potrebi yiyi mozhna bulo prosto ob yihati polem Doroga rozdvoyuyetsya roztroyuyetsya i chasto z odnogo yiyi kincya do inshogo versti dvi abo bilya togo Originalnij tekst ros Doroga razdvoivaetsya rasstroivaetsya i chasto s odnogo ee konca do drugogo versty dve ili okolo Vid Tomska na shid trakt prohodiv vzhe gorbistoyu miscevistyu tomu yakist dorogi tam bula she girshoyu Ya ne bachiv v svoyemu zhitti girshoyi dorogi sibirskij trakt najbilsha i zdayetsya najpotvornisha doroga u vsomu sviti protyagom vsogo roku doroga zalishayetsya nemozhlivoyu navesni gryaz vlitku gorbi yami i remont vzimku viboyini govorili pro neyi amerikanskij zhurnalist Dzhordzh Kennan v 1885 roci i Anton Pavlovich Chehov v 1890 Na proyizd vid Tomska ka Irkutska mandrivniki vitrachali blizko tizhnya Naprikinci XIX stolittya Sibirskij trakt vzhe ne mig zadovolniti transportni potrebi rosijskoyi ekonomiki sho stalo prichinoyu sporudzhennya zaliznichnoyi Transsibirskoyi magistrali Osnovni vantazhi i pasazhiriv pochali perevoziti po nij U zv yazku z cim Sibirskij trakt vzhe ne mav strategichnogo znachennya ne potribni stali takozh etapni v yaznici Znachennya i pam yatSibirskij trakt pomitno vplinuv na rozvitok mist cherez yaki vin prohodiv i na rozvitok Sibiru v cilomu U misti Kazan donini zbereglasya vulicya Sibirskij trakt neyu mozhna viyihati z mista u bik Arska U Yekaterinburzi tezh ye taka vulicya a takozh shose Starij Moskovskij trakt i Novomoskovskij trakt ale za mezhami mista U Tyumeni ye vulicya Moskovskij trakt U Tomsku Irkutskij trakt sho jde na shid i Moskovskij trakt sho jde na zahid V seli Udmurtiyi znahoditsya yedinij v Rosiyi Muzej areshtantskogo pobutu prisvyachenij istoriyi katorzhan yakih gnali traktom a v seli Debosi udm Debes Primitki Arhiv originalu za 16 travnya 2006 Procitovano 8 veresnya 2009 Perm velikaya iz istorii Permskogo kraya Maksimov S V Na vostoke Poezdka na Amur Dorozhnye zametki i vospominaniya SPb 1971 S 63 Yadrincev N M Zapadno Sibirskaya nizmennost Zhivopisnaya Rossiya M SPb 1884 T 11 S 79 Andreeva E A Ezda po Bolshomu sibirskomu traktu v XIX v Dorozhnye vpechatleniya sovremennikov Trudy Tomskogo oblastnogo kraevedcheskogo muzeya Sb statej Otv red L I Bozhenko Tomsk Izd vo TGU 2002 T XII S 24 Nebolsin P I Zametki na puti iz Peterburga v Barnaul SPb 1850 S 26 Kennan Dzh Sibir SPb 1906 T 1 S 175 Chehov A P Sobranie sochinenij v 12 t M 1985 T 11 S 26 DzherelaAndreeva E A Ezda po Bolshomu sibirskomu traktu v XIX v Dorozhnye vpechatleniya sovremennikov Trudy Tomskogo oblastnogo kraevedcheskogo muzeya Sb statej Otv red L I Bozhenko Tomsk Izd vo TGU 2002 T XII S 22 29 PDF Efremov V A Sibirskij trakt yamshik i kolokolchik Tezisy dokladov i soobshenij nauchno prakticheskoj konferencii Slovcovskie chteniya 95 Tyumen 1996 S 85 86 Kationov O N Moskovsko Sibirskij trakt i ego zhiteli v XVII XIX v Novosibirsk 2004 568 s Minenko N A Po staromu Moskovskomu traktu Novosibirsk Novosibirskoe knizhnoe izdatelstvo 1990 Posilannya ros Istoriya chastini traktu na sajti pervouralskogo regionu ros