Франсуа Рабле | ||||
---|---|---|---|---|
François Rabelais | ||||
![]() Франсуа Рабле | ||||
Псевдонім | Seraphin Calobarsy, Alcofribas Nasier[1], Maistre Alcofribas Nasier[1] і M. Alcofribas[1] | |||
Народився | не раніше 1483 і не пізніше 1494 Шинон, (Турень), Франція | |||
Помер | не раніше січень 1553 і не пізніше 14 березня 1553 Париж, Франція | |||
Поховання | Париж | |||
Громадянство | | |||
Національність | француз | |||
Місце проживання | d | |||
Діяльність | письменник, лікар-письменник, чернець, прозаїк-романіст, гуморист | |||
Alma mater | Університет Монпельє і Університет Пуатьє | |||
Мова творів | французька | |||
Роки активності | з 1532 | |||
Напрямок | гуманізм | |||
Жанр | роман | |||
Magnum opus | роман «Гаргантюа і Пантагрюель» | |||
Конфесія | християнство | |||
Батько | d | |||
Автограф | | |||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Франсуа́ Рабле́ (фр. François Rabelais; близько 1493—1494 років, Шинон — 9 квітня 1553 року, Париж) — французький письменник, відомий своїм сатиричним романом «Гаргантюа і Пантагрюель», католицький священик, лікар, ботанік.
Біографія
Рабле народився в Шиноні (у Турені), точна дата народження невідома — як версії називають 1493 і 1494 роки. Імовірно він був сином шинкаря (за іншими свідченнями — аптекаря, що займався і торгівлею спиртними напоями). Рабле втратив матір у ранньому віці, за іншими версіями, був дуже рано покинутий нею і відданий до монастиря.
Після шинкарського середовища, де пройшли перші десять років життя Рабле, він, за волею батька, став учнем у францисканському монастирі Сельї, потім у монастирі Де Ля Бометт, згодом потрапив, також як учень, у кордельєрське абатство у Фонтене-ле-Конт (фр. Fontenay le Comte). Збереглися відомості, що під час цих переходів він зустрів серед своїх товаришів-учнів хлопця, який згодом послужив йому зразком для однієї з найвидатніших фігур в його романі, — ченця Жана де Ентомуара.
Недостатньо освічений, щоб присвятити себе одній із «ліберальних професій», Рабле пішов у ченці. Спонукала його до цього, між іншим, і можливість при певному матеріальному забезпеченні, займатися «гуманістичними» науками, що вважалося в ті часи престижним заняттям. Чернече життя, що ним Рабле жив понад 25 років, викликало в ньому різкий спротив, він ставився з відразою до будь-яких містичних крайнощів та аскетичного вбивання плоті. Неприхильність його до чернецтва посилювалася неуцтвом, фанатизмом і, разом з тим, неробством і розпустою тих ченців, серед яких йому довелося жити, і які вже тепер давали йому надзвичайно цінний матеріал для його майбутніх сатиричних образів.
Коли незадоволення ченців, викликане частими знущаннями з них Рабле, прийняло форму переслідування, Рабле втік із монастиря, проте скоро повернувся, але через рік остаточно вийшов із францисканського ордену й перейшов у бенедиктинський. Проте, до монастиря він більше не вступав, а жив як простий священик при дворі єпископа мальєзеського (Maillezais), Жофруа д'Естісака, що вирізнявся високим рівнем освіти й епікурейськими схильностями. Навколо нього гуртувалося багато французьких «гуманістів». Мабуть, саме в цей час зав'язалися товариські стосунки Рабле з Еразмом Ротердамським, до якого він завжди виявляв щонайглибшу пошану, називаючи його своїм «батьком», навіть «матір'ю». Заступництво єпископа та впливових братів Дю-Белле дало Рабле можливість, не обтяжуючи себе виконання своїх церковних обов'язків, зайнятися ботанікою і медициною. Його лікарська практика була успішною. І до цього дня залишається в силі повчання Рабле про те, що «лікар з фізіономією похмурою, понурою, непривітною, нервовою лише засмучує хворого; лікар же з веселим, безтурботним, привітним, відкритим обличчям радує його». На противагу цвинтарного девізу схоластів «Пам'ятай про смерть», Рабле висунув тоді оптимістичне гасло «Пам'ятай про життя».
У 1530 році, зберігаючи звання священика, він вступив до медичного факультету університету Монпельє. Тут він читав публічні лекції з медицини (пояснення «Афоризмів» Гіппократа і «Ars parva» Галена), друкував деякі наукові твори та модні тоді «альманахи», нарешті, практикував, як лікар, попри те, що ступінь доктора медицини він офіційно отримав значно пізніше. Цю свою діяльність продовжував він і в Ліоні, куди переїхав з Монпельє, — та саме тут він вступав на той шлях, на якому йому призначено було здобути безсмертну славу: у 1532 або 1533 році з'явилися в першій редакції дві перші книги його знаменитого роману «Гаргантюа і Пантагрюель», без підпису автора (через страх переслідувань), під псевдонімом «Алькофрібас Назьє» (анаграма його імені і прізвища), і під заголовком «Grandes et inestimables chroniques du grand et énorme géant Gargantua».
Важливою подією в житті Рабле, майже одночасно з випуском перших книг «Гаргантюа», була його поїздка до Рима в ролі секретаря Дю-Белле. Рим збагатив його спостереженнями, цінними для сатирика, адже його критика була спрямована переважно на зіпсоване католицьке духівництво. Під час другої поїздки до Риму, при папі Павлові III, Рабле, запобігаючи перед кардиналами та іншими впливовими особами, домігся від папи прощення своїх багатьох провин (у тому числі й втечі з монастиря) та дещо поліпшив своє матеріальне становище. Проте, переслідування духівництва і парламенту, які виражалися навіть у спалюванні його книг, примушували його, незважаючи на заступництво короля Франциска I, переїздити з місця на місце, поневірятися й постійно потерпати за свою особисту безпеку, особливо з огляду на часті прояви насильства щодо його найкращих друзів та однодумців.
Нарешті, в 1551 році він отримав парафію в Медоні (містечко біля Парижа), де видав четверту книгу «Пантагрюеля». Хоча анафеми Сорбонни не вщухали, та могутня протекція (серед інших — Діани де Пуатьє) дозволила авторові вести відносно спокійне життя до самої смерті. Помер він у Парижі в 1553 році. Смерть його описана у біографів не менш легендарними подробицями, ніж все його життя; деякі з них, проте, частково підтверджуються досить надійними свідченнями. Така, наприклад, розповідь про те, що незадовго до смерті він побажав одягнутися в рясу бенедиктинського ченця, і коли його запитали про причину, відповідав каламбуром: «Beati qui moriuntur in Domino» («Блаженні, що вмирають з Господом / у костюмі доміно»); або про відповідь його послові від кардинала Шатільйона, що цікавився станом його здоров'я: «Dis à monseigneur en quelle galante humeur tu me vois: je vais quérir un grand peut-être» («Скажіть його преосвященству, у якому веселому настрої я знаходжуся — я вирушаю на пошуки великого Може бути»; або ще про слова, ніби-то вимовлені ним з реготом за декілька хвилин до смерті: «Tirez le rideau, la farce est jouée» («Опустіть завісу, фарс зіграно»).
Творчість
Гаргантюа і Пантагрюель
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDBkMWMzUmhkbVZmUkc5eUpVTXpKVUU1WHkxZlIyRnlaMkZ1ZEhWaExtcHdaeTh5TVRCd2VDMUhkWE4wWVhabFgwUnZjaVZETXlWQk9WOHRYMGRoY21kaGJuUjFZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEyTDFCaGJuUmhaM0oxWld3d01TNXFjR2N2TWpFd2NIZ3RVR0Z1ZEdGbmNuVmxiREF4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Сатирично-філософський роман «Гаргантюа і Пантагрюель» складається з п'яти частин. Це головний твір Рабле, над яким він працював понад 20 років.
Фольклорний персонаж Гаргантюа та його пригоди були відомі з французьких народних переказів починаючи з XV століття. У 1532 році в Ліоні було видано збірку народних оповідок про пригоди Гаргантюа. Того ж року вийшла друком і перша частина роману Рабле. Це видання, як і наступні, було одразу заборонене Сорбонною.
У першій книзі «Пантагрюель» (1532 р.) Рабле описує історію велетня Пантагрюеля, сина Гаргантюа: його народження, виховання та героїчні подвиги. Використовуючи фантастичну, казкову основу сюжету та стилістику лицарських романів, Рабле створив всеохопну сатиру тогочасного французького суспільства. Гумор і дотеп поєднуються в цьому творі з гуманістичними ідеями раннього Ренесансу.
Друга книга «Гаргантюа» (1534 рік) присвячена батькові Пантагрюеля, Гаргантюа, його гуманістичному вихованню велетнем Ґранґозьє. Тут висміюються монастирські принципи виховання й сама Сорбонна зі своїм заскорублим, ортодоксальним духом. Описується заснування утопічного монастиря Телема (Thélème), де спільно живуть чоловіки й жінки під девізом: «Роби що хочеш» («Fais ce que voudras»). Образ монастиря Телем — пародія на середньовічні монастирі, що були осідками гуманістичної еліти.
Третя (1546 р.) й четверта книги (1552 р.) присвячені мандрам Пантагрюеля та його супутника Панурга в пошуках дивовижного оракула «Dive bouteille». Калейдоскопічна зміна строкатих епізодів надає оповіді динамізму й легкості. У творі змальовують тогочасні уявлення в таких сферах знання, як астрологія, медицина та філософія. У гостросатиричній формі Рабле висміює суперечності цих уявлень та вчень.
П'ята частина (1564 рік), за останніми дослідженнями, також належить перу Рабле. Один спритний видавець, знаючи про популярність попередніх книжок Рабле, вирішив опублікувати чернетки другої та третьої книги, які випадково потрапили йому до рук, представивши їх як заключну частину роману.
Багато епізодів роману залишаються темними й уможливлюють різноманітні тлумачення. Проте цілком промовистим є загальне гуманістичне спрямування роману, негативне ставлення Рабле до середньовічної схоластики, догматизму, заклик до духовної свободи, радості життя, віри в людське добро та гідність. Безліч анекдотів, дотепів, жартів надзвичайно пожвавлюють оповідь. Рабле демонструє невичерпну фантазію не лише сюжетів, а й словотвору, винаходячи нові, часто кумедні поняття, комбінуючи просторіччя з високим стилем, вдаючись до арготизмів та латинізмів. Своєрідність стилю Рабле зміг відтворити хіба що Бальзак в своїх «Грайливих історіях» (фр. Les Cent Contes drolatiques), написаних під впливом «Гаргантюа й Пантагрюеля».
Французький історик XIX століття Жуль Мішле писав: «450 років тому, ледь у ліонських книжних лавках з'явилася перша книга Рабле, людство зрозуміло, що народився письменник величніший, ніж Аристофан».
М. Бахтін про Франсуа Рабле
У 1940 році Михайло Бахтін написав роботу «Творчість Франсуа Рабле й народна культура середньовіччя й Ренесансу»(уперше опублікована в 1965 році), у якій провів детальний аналіз роману, схарактеризувавши його як шедевр, що вінчає народну, сміхову й карнавальну культуру Середньовіччя.
Твори
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDBodmJtOXlKVU16SlVFNVgwUmhkVzFwWlhKZkxWOUhZWEpuWVc1MGRXRXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVWh2Ym05eUpVTXpKVUU1WDBSaGRXMXBaWEpmTFY5SFlYSm5ZVzUwZFdFdWFuQm4uanBn.jpg)
- Les horribles et épouvantables faits et prouesses du très renommé Pantagruel, Roi des Dipsodes, fils du grand géant Gargantua. Composés nouvellement par maître Alcofrybas Nasier (Жахливі й жахаючі події й геройства вельми знаного Пантагрюеля, короля дисподів, сина великого гіганта Гаргантюа нещодавно описані магістром Алькофрибасом Назьє), 1532 р.
- La vie très horrifique du grand Gargantua, père de Pantagruel (Дуже жахаюче життя великого Гаргантюа, батька Пантагрюеля), 1534 або 1535 рр.
- Le Tiers Livre (Третя книга), 1546 р.
- Le Quart Livre (Четверта книга), 1552 р.
- Le Cinquième Livre (П'ята книга), посмертно 1564 р.
Переклади українською
- Ґарґантюа та Пантаґрюель
Скорочено роман переклали Микола Іванов (1929) та Ірина Сидоренко (1984). Повністю роман Рабле переклав українською Анатоль Перепадя (2004).
Уривки
- Франсуа Рабле. Папідулі та папомани (уривок з роману «Ґаргантюа та Пантаґрюель»). Переклад з фр.: О. Жолдак. Київ: Держлітвидав України, 1957 . 30 с.
Скорочені
- Франсуа Рабле. Гаргантюа. Скорочений переклад з французької: Микола Іванов; передмова: Олександр Білецький. Харків: Держвидав України. 1929. 118 с.
- Франсуа Рабле. Гаргантюа і Пантагрюель. Скорочений переклад з французької: ; післямова: Вадим Пащенко; малюнки: . Київ: Веселка. 1984. 223 с.
- (передрук) Франсуа Рабле. Гаргантюа і Пантагрюель. Скорочений переклад з французької: Ірина Сидоренко; післямова: Вадим Пащенко; малюнки: Ігор Вишинський. Київ: Веселка. 1990. 241 с.
- (передрук) Франсуа Рабле. Гаргантюа і Пантагрюель. Скорочений переклад з французької: Ірина Сидоренко. Харків: Фоліо, 2017. 253 с.
- Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель. Скорочений переклад з російського переказу Леоніда Яхніна: Володимир Герман, Оксана Думанська. Київ: Махаон-Україна. 2011. 96 с.
- Франсуа Рабле. Гаргантюа і Пантагрюель. Скорочений переклад з французької: Леонід Кононович. Київ: КМ-Букс, 2016. 208 с.
Повні
- Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель: у 2-ох томах. Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Львів: Кальварія, 2004. 584 с.; 413 с. (комплект з Т. 1 та Т. 2)
- Том 1: Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель (Том 1; книги 1-3). Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Львів: Кальварія, 2004. 584 с. (Т. 1)
- Том 2: Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель (Том 2; книги 4-5). Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Львів: Кальварія, 2004. 413 с. (Т. 2)
- (передрук) Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель; Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Київ: Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України / Харків: Фоліо, 2011. 634 с.
- (передрук) Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель; Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Київ: Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України / Харків: Фоліо, 2012. 634 с.
- (передрук) Франсуа Рабле. Ґарґантюа та Пантаґрюель; Переклад зі старофранцузької: Анатоль Перепадя. Харків: Бібколектор, 2012. 634 с.
Див. також
- 5666 Рабле — астероїд, який було названо на честь письменника.
Література
(рос.)
- Духовний Т. Т. Рабле Франсуа // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1983. — Т. 9 : Поплужне — Салуїн. — 558, [2] с., [24] арк. іл. : іл., табл., портр., карти + 1 арк с. — С. 217.
- Анисимов И. И. Французская классика со времен Рабле до Ромена Роллана. Статьи, очерки, портреты. — М.: Худ. Лит-ра, 1977. — 334 с.
- Анненская А. Ф. Рабле. Его жизнь и литературная деятельность (Биографическая библиотека Павленкова).
- Бахтин М. М. Творчество Франсуа Рабле и народная культура Средневековья и реннесанса. 2-е изд. М. Худ.лит-ра 1990г. 453 с.
- Веселовский А. Рабле и его роман // «Вестник Европы», 1878. Кн. 3.
- Евнина Е. М. Франсуа Рабле. — М.: ОГИЗ, 1948. — 344 с.
- Пинский Л. Е. Смех Рабле // Пинский Л. Е. Реализм эпохи Возрождения. — М., 1961.
(фр.)
- Thierry Martin, Poésie homosexuelle en jobelin, de Charles d'Orléans à Rabelais, Anthologie bilingue. Montpellier: QuestionDeGenre/GKC, 2007.
- Georges Lote, La vie et l'oeuvre de François Rabelais, 1938 (книжка відзначена премією Prix Michaut de l'Académie française)
- Marcel De Grève, La Réception de Rabelais en Europe du XVIe au XVIIIe siècle, études réunies par Claude De Grève et Jean Céard, préface de Jean Céard. Éditions Honoré Champion, 2009. (Про вплив Рабле на європейську літературу XVI—XVIII століття)
- Jean-Jacques Loisel, Pieyrre de Clythère, Jean-Pierre Félix, Christiane Grosbois-Pihouée, Sur la route des muses et des géants (Éditions du Cherche-Lune (Vendôme — 41) 2006 (Ouvrage collectif sur Ronsard, Racan, Rabelais et Balzac)
- Michel Lécuyer, Rabelais et Balzac éditions Les Belles lettres, 1956.
Примітки
- Czech National Authority Database
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Jules Michelet Histoire de France 1841. (фр.)
- «П'ята книга» довгий час вважалася неавтентичною, після публікації нового критичного видання в «Бібліотеці Плеяди» (видавництво «Ґаллімар») у 1994 р. авторство Рабле підтверджене.
- прим.: у самому виданні ім'я перекладачки помилково вказано як Ірина Сидорова а не Ірина Сидоренко
- https://folio.com.ua/books/Gargantyua-i-Pantagryuel
- https://www.yakaboo.ua/ua/gargantjua-i-pantagrjuel-1614545.html
- http://www.ukrbook.net/litopys/Knigki/2012/Lk_02_2012.pdf
- https://kmbooks.com.ua/book?code=690596
- Леонід Кононович: переклади. litcentr.in.ua. 2021
- Франсуа Рабле - Ґарґантюа та Пантаґрюель. calvaria.org.ua. 2004
- Франсуа Рабле - Ґарґантюа та Пантаґрюель (Кальварія, 2004). goodreads.com. 2004 (англ.)
- http://catalog.lounb.org.ua/bib/405404
- http://catalog.lounb.org.ua/bib/405405
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — . (англ.)
Посилання
- Рабле Франсуа // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2006. — Т. 2 : Л — Я. — С. 392. — .
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Рабле Франсуа |
У Вікіджерелах є François Rabelais |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: François Rabelais |
- Твори François Rabelais у проєкті «Гутенберг»
- Project Gutenberg e-text of Gargantua and Pantagruel
- Association de Bibliophiles Universels e-text of Gargantua (фр.)
- (фр.)
- Digital facsimiles of rare editions of Rabelais' works — факсимільні й рідкісні видання Рабле в Університеті Вірджинії (США)
- , sur le (Фр.)
- Музей Франсуа Рабле в Інтернеті (фр.)
- Henry Émile Chevalier, Рабле і його видавці, 1868 (фр.).
- Laurent Gerbier, «Un chien sans maître» (A Dog Without His Master), Люсьєн Февр та дискусія про атеїзм Рабле (фр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrcenter Primitki Fransua RableFrancois RabelaisFransua RablePsevdonim Seraphin Calobarsy Alcofribas Nasier 1 Maistre Alcofribas Nasier 1 i M Alcofribas 1 Narodivsya ne ranishe 1483 i ne piznishe 1494 Shinon Turen FranciyaPomer ne ranishe sichen 1553 i ne piznishe 14 bereznya 1553 Parizh FranciyaPohovannya ParizhGromadyanstvo FranciyaNacionalnist francuzMisce prozhivannya dDiyalnist pismennik likar pismennik chernec prozayik romanist gumoristAlma mater Universitet Monpelye i Universitet PuatyeMova tvoriv francuzkaRoki aktivnosti z 1532Napryamok gumanizmZhanr romanMagnum opus roman Gargantyua i Pantagryuel Konfesiya hristiyanstvoBatko dAvtograf Fransua Rable u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Fransua Rable fr Francois Rabelais blizko 1493 1494 rokiv Shinon 9 kvitnya 1553 roku Parizh francuzkij pismennik vidomij svoyim satirichnim romanom Gargantyua i Pantagryuel katolickij svyashenik likar botanik BiografiyaRable narodivsya v Shinoni u Tureni tochna data narodzhennya nevidoma yak versiyi nazivayut 1493 i 1494 roki Imovirno vin buv sinom shinkarya za inshimi svidchennyami aptekarya sho zajmavsya i torgivleyu spirtnimi napoyami Rable vtrativ matir u rannomu vici za inshimi versiyami buv duzhe rano pokinutij neyu i viddanij do monastirya Pislya shinkarskogo seredovisha de projshli pershi desyat rokiv zhittya Rable vin za voleyu batka stav uchnem u franciskanskomu monastiri Selyi potim u monastiri De Lya Bomett zgodom potrapiv takozh yak uchen u kordelyerske abatstvo u Fontene le Kont fr Fontenay le Comte Zbereglisya vidomosti sho pid chas cih perehodiv vin zustriv sered svoyih tovarishiv uchniv hlopcya yakij zgodom posluzhiv jomu zrazkom dlya odniyeyi z najvidatnishih figur v jogo romani chencya Zhana de Entomuara Nedostatno osvichenij shob prisvyatiti sebe odnij iz liberalnih profesij Rable pishov u chenci Sponukala jogo do cogo mizh inshim i mozhlivist pri pevnomu materialnomu zabezpechenni zajmatisya gumanistichnimi naukami sho vvazhalosya v ti chasi prestizhnim zanyattyam Cherneche zhittya sho nim Rable zhiv ponad 25 rokiv viklikalo v nomu rizkij sprotiv vin stavivsya z vidrazoyu do bud yakih mistichnih krajnoshiv ta asketichnogo vbivannya ploti Neprihilnist jogo do chernectva posilyuvalasya neuctvom fanatizmom i razom z tim nerobstvom i rozpustoyu tih chenciv sered yakih jomu dovelosya zhiti i yaki vzhe teper davali jomu nadzvichajno cinnij material dlya jogo majbutnih satirichnih obraziv Koli nezadovolennya chenciv viklikane chastimi znushannyami z nih Rable prijnyalo formu peresliduvannya Rable vtik iz monastirya prote skoro povernuvsya ale cherez rik ostatochno vijshov iz franciskanskogo ordenu j perejshov u benediktinskij Prote do monastirya vin bilshe ne vstupav a zhiv yak prostij svyashenik pri dvori yepiskopa malyezeskogo Maillezais Zhofrua d Estisaka sho viriznyavsya visokim rivnem osviti j epikurejskimi shilnostyami Navkolo nogo gurtuvalosya bagato francuzkih gumanistiv Mabut same v cej chas zav yazalisya tovariski stosunki Rable z Erazmom Roterdamskim do yakogo vin zavzhdi viyavlyav shonajglibshu poshanu nazivayuchi jogo svoyim batkom navit matir yu Zastupnictvo yepiskopa ta vplivovih brativ Dyu Belle dalo Rable mozhlivist ne obtyazhuyuchi sebe vikonannya svoyih cerkovnih obov yazkiv zajnyatisya botanikoyu i medicinoyu Jogo likarska praktika bula uspishnoyu I do cogo dnya zalishayetsya v sili povchannya Rable pro te sho likar z fizionomiyeyu pohmuroyu ponuroyu neprivitnoyu nervovoyu lishe zasmuchuye hvorogo likar zhe z veselim bezturbotnim privitnim vidkritim oblichchyam raduye jogo Na protivagu cvintarnogo devizu sholastiv Pam yataj pro smert Rable visunuv todi optimistichne gaslo Pam yataj pro zhittya U 1530 roci zberigayuchi zvannya svyashenika vin vstupiv do medichnogo fakultetu universitetu Monpelye Tut vin chitav publichni lekciyi z medicini poyasnennya Aforizmiv Gippokrata i Ars parva Galena drukuvav deyaki naukovi tvori ta modni todi almanahi nareshti praktikuvav yak likar popri te sho stupin doktora medicini vin oficijno otrimav znachno piznishe Cyu svoyu diyalnist prodovzhuvav vin i v Lioni kudi pereyihav z Monpelye ta same tut vin vstupav na toj shlyah na yakomu jomu priznacheno bulo zdobuti bezsmertnu slavu u 1532 abo 1533 roci z yavilisya v pershij redakciyi dvi pershi knigi jogo znamenitogo romanu Gargantyua i Pantagryuel bez pidpisu avtora cherez strah peresliduvan pid psevdonimom Alkofribas Nazye anagrama jogo imeni i prizvisha i pid zagolovkom Grandes et inestimables chroniques du grand et enorme geant Gargantua Vazhlivoyu podiyeyu v zhitti Rable majzhe odnochasno z vipuskom pershih knig Gargantyua bula jogo poyizdka do Rima v roli sekretarya Dyu Belle Rim zbagativ jogo sposterezhennyami cinnimi dlya satirika adzhe jogo kritika bula spryamovana perevazhno na zipsovane katolicke duhivnictvo Pid chas drugoyi poyizdki do Rimu pri papi Pavlovi III Rable zapobigayuchi pered kardinalami ta inshimi vplivovimi osobami domigsya vid papi proshennya svoyih bagatoh provin u tomu chisli j vtechi z monastirya ta desho polipshiv svoye materialne stanovishe Prote peresliduvannya duhivnictva i parlamentu yaki virazhalisya navit u spalyuvanni jogo knig primushuvali jogo nezvazhayuchi na zastupnictvo korolya Franciska I pereyizditi z miscya na misce poneviryatisya j postijno poterpati za svoyu osobistu bezpeku osoblivo z oglyadu na chasti proyavi nasilstva shodo jogo najkrashih druziv ta odnodumciv Nareshti v 1551 roci vin otrimav parafiyu v Medoni mistechko bilya Parizha de vidav chetvertu knigu Pantagryuelya Hocha anafemi Sorbonni ne vshuhali ta mogutnya protekciya sered inshih Diani de Puatye dozvolila avtorovi vesti vidnosno spokijne zhittya do samoyi smerti Pomer vin u Parizhi v 1553 roci Smert jogo opisana u biografiv ne mensh legendarnimi podrobicyami nizh vse jogo zhittya deyaki z nih prote chastkovo pidtverdzhuyutsya dosit nadijnimi svidchennyami Taka napriklad rozpovid pro te sho nezadovgo do smerti vin pobazhav odyagnutisya v ryasu benediktinskogo chencya i koli jogo zapitali pro prichinu vidpovidav kalamburom Beati qui moriuntur in Domino Blazhenni sho vmirayut z Gospodom u kostyumi domino abo pro vidpovid jogo poslovi vid kardinala Shatiljona sho cikavivsya stanom jogo zdorov ya Dis a monseigneur en quelle galante humeur tu me vois je vais querir un grand peut etre Skazhit jogo preosvyashenstvu u yakomu veselomu nastroyi ya znahodzhusya ya virushayu na poshuki velikogo Mozhe buti abo she pro slova nibi to vimovleni nim z regotom za dekilka hvilin do smerti Tirez le rideau la farce est jouee Opustit zavisu fars zigrano TvorchistGargantyua i Pantagryuel Gargantyua i piligrimi v salati ilyustraciya Dore 1873 r Pantagryuel ilyustraciya Dore 1873 r Satirichno filosofskij roman Gargantyua i Pantagryuel skladayetsya z p yati chastin Ce golovnij tvir Rable nad yakim vin pracyuvav ponad 20 rokiv Folklornij personazh Gargantyua ta jogo prigodi buli vidomi z francuzkih narodnih perekaziv pochinayuchi z XV stolittya U 1532 roci v Lioni bulo vidano zbirku narodnih opovidok pro prigodi Gargantyua Togo zh roku vijshla drukom i persha chastina romanu Rable Ce vidannya yak i nastupni bulo odrazu zaboronene Sorbonnoyu U pershij knizi Pantagryuel 1532 r Rable opisuye istoriyu veletnya Pantagryuelya sina Gargantyua jogo narodzhennya vihovannya ta geroyichni podvigi Vikoristovuyuchi fantastichnu kazkovu osnovu syuzhetu ta stilistiku licarskih romaniv Rable stvoriv vseohopnu satiru togochasnogo francuzkogo suspilstva Gumor i dotep poyednuyutsya v comu tvori z gumanistichnimi ideyami rannogo Renesansu Druga kniga Gargantyua 1534 rik prisvyachena batkovi Pantagryuelya Gargantyua jogo gumanistichnomu vihovannyu veletnem Grangozye Tut vismiyuyutsya monastirski principi vihovannya j sama Sorbonna zi svoyim zaskorublim ortodoksalnim duhom Opisuyetsya zasnuvannya utopichnogo monastirya Telema Theleme de spilno zhivut choloviki j zhinki pid devizom Robi sho hochesh Fais ce que voudras Obraz monastirya Telem parodiya na serednovichni monastiri sho buli osidkami gumanistichnoyi eliti Tretya 1546 r j chetverta knigi 1552 r prisvyacheni mandram Pantagryuelya ta jogo suputnika Panurga v poshukah divovizhnogo orakula Dive bouteille Kalejdoskopichna zmina strokatih epizodiv nadaye opovidi dinamizmu j legkosti U tvori zmalovuyut togochasni uyavlennya v takih sferah znannya yak astrologiya medicina ta filosofiya U gostrosatirichnij formi Rable vismiyuye superechnosti cih uyavlen ta vchen P yata chastina 1564 rik za ostannimi doslidzhennyami takozh nalezhit peru Rable Odin spritnij vidavec znayuchi pro populyarnist poperednih knizhok Rable virishiv opublikuvati chernetki drugoyi ta tretoyi knigi yaki vipadkovo potrapili jomu do ruk predstavivshi yih yak zaklyuchnu chastinu romanu Bagato epizodiv romanu zalishayutsya temnimi j umozhlivlyuyut riznomanitni tlumachennya Prote cilkom promovistim ye zagalne gumanistichne spryamuvannya romanu negativne stavlennya Rable do serednovichnoyi sholastiki dogmatizmu zaklik do duhovnoyi svobodi radosti zhittya viri v lyudske dobro ta gidnist Bezlich anekdotiv dotepiv zhartiv nadzvichajno pozhvavlyuyut opovid Rable demonstruye nevicherpnu fantaziyu ne lishe syuzhetiv a j slovotvoru vinahodyachi novi chasto kumedni ponyattya kombinuyuchi prostorichchya z visokim stilem vdayuchis do argotizmiv ta latinizmiv Svoyeridnist stilyu Rable zmig vidtvoriti hiba sho Balzak v svoyih Grajlivih istoriyah fr Les Cent Contes drolatiques napisanih pid vplivom Gargantyua j Pantagryuelya Francuzkij istorik XIX stolittya Zhul Mishle pisav 450 rokiv tomu led u lionskih knizhnih lavkah z yavilasya persha kniga Rable lyudstvo zrozumilo sho narodivsya pismennik velichnishij nizh Aristofan M Bahtin pro Fransua RableU 1940 roci Mihajlo Bahtin napisav robotu Tvorchist Fransua Rable j narodna kultura serednovichchya j Renesansu upershe opublikovana v 1965 roci u yakij proviv detalnij analiz romanu sharakterizuvavshi jogo yak shedevr sho vinchaye narodnu smihovu j karnavalnu kulturu Serednovichchya TvoriGargantyua litografiya Onore Dom ye Les horribles et epouvantables faits et prouesses du tres renomme Pantagruel Roi des Dipsodes fils du grand geant Gargantua Composes nouvellement par maitre Alcofrybas Nasier Zhahlivi j zhahayuchi podiyi j gerojstva velmi znanogo Pantagryuelya korolya dispodiv sina velikogo giganta Gargantyua neshodavno opisani magistrom Alkofribasom Nazye 1532 r La vie tres horrifique du grand Gargantua pere de Pantagruel Duzhe zhahayuche zhittya velikogo Gargantyua batka Pantagryuelya 1534 abo 1535 rr Le Tiers Livre Tretya kniga 1546 r Le Quart Livre Chetverta kniga 1552 r Le Cinquieme Livre P yata kniga posmertno 1564 r Perekladi ukrayinskoyuDokladnishe Gargantyua ta Pantagryuel Perekladi ukrayinskoyu Gargantyua ta Pantagryuel Skorocheno roman pereklali Mikola Ivanov 1929 ta Irina Sidorenko 1984 Povnistyu roman Rable pereklav ukrayinskoyu Anatol Perepadya 2004 Urivki Fransua Rable Papiduli ta papomani urivok z romanu Gargantyua ta Pantagryuel Pereklad z fr O Zholdak Kiyiv Derzhlitvidav Ukrayini 1957 30 s Skorocheni Fransua Rable Gargantyua Skorochenij pereklad z francuzkoyi Mikola Ivanov peredmova Oleksandr Bileckij Harkiv Derzhvidav Ukrayini 1929 118 s Fransua Rable Gargantyua i Pantagryuel Skorochenij pereklad z francuzkoyi pislyamova Vadim Pashenko malyunki Kiyiv Veselka 1984 223 s peredruk Fransua Rable Gargantyua i Pantagryuel Skorochenij pereklad z francuzkoyi Irina Sidorenko pislyamova Vadim Pashenko malyunki Igor Vishinskij Kiyiv Veselka 1990 241 s ISBN 5 301 00700 9 peredruk Fransua Rable Gargantyua i Pantagryuel Skorochenij pereklad z francuzkoyi Irina Sidorenko Harkiv Folio 2017 253 s ISBN 978 966 03 7865 0 Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Skorochenij pereklad z rosijskogo perekazu Leonida Yahnina Volodimir German Oksana Dumanska Kiyiv Mahaon Ukrayina 2011 96 s ISBN 978 617 526 396 9 Fransua Rable Gargantyua i Pantagryuel Skorochenij pereklad z francuzkoyi Leonid Kononovich Kiyiv KM Buks 2016 208 s ISBN 978 966 923 014 0 Povni Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel u 2 oh tomah Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Lviv Kalvariya 2004 584 s 413 s ISBN 9789666631292 komplekt z T 1 ta T 2 Tom 1 Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Tom 1 knigi 1 3 Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Lviv Kalvariya 2004 584 s ISBN 9789666631308 T 1 Tom 2 Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Tom 2 knigi 4 5 Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Lviv Kalvariya 2004 413 s ISBN 9789666631315 T 2 peredruk Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Kiyiv Institut literaturi im T G Shevchenka NAN Ukrayini Harkiv Folio 2011 634 s ISBN 978 966 03 5287 2 peredruk Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Kiyiv Institut literaturi im T G Shevchenka NAN Ukrayini Harkiv Folio 2012 634 s ISBN 978 966 03 5881 2 peredruk Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Pereklad zi starofrancuzkoyi Anatol Perepadya Harkiv Bibkolektor 2012 634 s ISBN 978 966 97234 2 0Div takozh5666 Rable asteroyid yakij bulo nazvano na chest pismennika Literatura ros Duhovnij T T Rable Fransua Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1983 T 9 Popluzhne Saluyin 558 2 s 24 ark il il tabl portr karti 1 ark s S 217 Anisimov I I Francuzskaya klassika so vremen Rable do Romena Rollana Stati ocherki portrety M Hud Lit ra 1977 334 s Annenskaya A F Rable Ego zhizn i literaturnaya deyatelnost Biograficheskaya biblioteka Pavlenkova Bahtin M M Tvorchestvo Fransua Rable i narodnaya kultura Srednevekovya i rennesansa 2 e izd M Hud lit ra 1990g 453 s Veselovskij A Rable i ego roman Vestnik Evropy 1878 Kn 3 Evnina E M Fransua Rable M OGIZ 1948 344 s Pinskij L E Smeh Rable Pinskij L E Realizm epohi Vozrozhdeniya M 1961 fr Thierry Martin Poesie homosexuelle en jobelin de Charles d Orleans a Rabelais Anthologie bilingue Montpellier QuestionDeGenre GKC 2007 Georges Lote La vie et l oeuvre de Francois Rabelais 1938 knizhka vidznachena premiyeyu Prix Michaut de l Academie francaise Marcel De Greve La Reception de Rabelais en Europe du XVIe au XVIIIe siecle etudes reunies par Claude De Greve et Jean Ceard preface de Jean Ceard Editions Honore Champion 2009 Pro vpliv Rable na yevropejsku literaturu XVI XVIII stolittya Jean Jacques Loisel Pieyrre de Clythere Jean Pierre Felix Christiane Grosbois Pihouee Sur la route des muses et des geants Editions du Cherche Lune Vendome 41 2006 Ouvrage collectif sur Ronsard Racan Rabelais et Balzac Michel Lecuyer Rabelais et Balzac editions Les Belles lettres 1956 PrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Jules Michelet Histoire de France 1841 fr P yata kniga dovgij chas vvazhalasya neavtentichnoyu pislya publikaciyi novogo kritichnogo vidannya v Biblioteci Pleyadi vidavnictvo Gallimar u 1994 r avtorstvo Rable pidtverdzhene prim u samomu vidanni im ya perekladachki pomilkovo vkazano yak Irina Sidorova a ne Irina Sidorenko https folio com ua books Gargantyua i Pantagryuel https www yakaboo ua ua gargantjua i pantagrjuel 1614545 html http www ukrbook net litopys Knigki 2012 Lk 02 2012 pdf https kmbooks com ua book code 690596 Leonid Kononovich perekladi litcentr in ua 2021 Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel calvaria org ua 2004 Fransua Rable Gargantyua ta Pantagryuel Kalvariya 2004 goodreads com 2004 angl http catalog lounb org ua bib 405404 http catalog lounb org ua bib 405405 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 angl PosilannyaRable Fransua Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2006 T 2 L Ya S 392 ISBN 966 692 744 6 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Rable Fransua U Vikidzherelah ye Francois Rabelais Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Francois Rabelais Tvori Francois Rabelais u proyekti Gutenberg Project Gutenberg e text of Gargantua and Pantagruel Association de Bibliophiles Universels e text of Gargantua fr fr Digital facsimiles of rare editions of Rabelais works faksimilni j ridkisni vidannya Rable v Universiteti Virdzhiniyi SShA sur le Fr Muzej Fransua Rable v Interneti fr Henry Emile Chevalier Rable i jogo vidavci 1868 fr Laurent Gerbier Un chien sans maitre A Dog Without His Master Lyusyen Fevr ta diskusiya pro ateyizm Rable fr