Захоплення Беджаї — захоплення флотом Іспанської імперії міста Беджаї, столиці невеликого емірату, яким керувала гілка династії Хафсідів, що відбулось в 1510 році. Іспанці знову втратили місто через 45 років, коли військо османського еялету Алжир на чолі з Саліх-реїсом за підтримки кінноти з королівства Куку захопило Беджаю в 1555 р..
Захоплення Беджаї | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Іспансько-Хафсідська війна | |||||||||
![]() Форт Беджаї | |||||||||
| |||||||||
Сторони | |||||||||
![]() | ![]() | ||||||||
Командувачі | |||||||||
![]() | ![]() | ||||||||
Військові сили | |||||||||
~ 10,000 | 5,000 військових 13 кораблів | ||||||||
Втрати | |||||||||
300 загиблих 200 полонених | Невідомі |
Передумови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDBJbFF6TWxRVGxxWVNWRE15VkJSbUZmTVRVMU1TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRaVZETXlWQk9XcGhKVU16SlVGR1lWOHhOVFV4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
За словами Лева Африканського, місто Беджая було оточене стародавньою стіною і мало навчальні заклади, де викладали юриспруденцію та математику, мечеті, базари та лікарні, які обслуговували населення, яке оцінювалось у «8000 вогнищ».
Ближче до кінця XV століття мусульмани Андалусії, яких католицькі королі вигнали з Іспанії, знайшли притулок у містах на узбережжі Північної Африки, такі як Оран, Алжир і Беджая. З цих баз вони організували атаки берберських корсарів, переслідуючи іспанців і завдаючи шкоди їх торгівлі. У Беджаї султан Абдель-Азіз скасував комерційні привілеї, якими користувалися каталонські купці в 1473 році. Він також надіслав підкріплення зайянідським правителям Мерс-ель-Кебіра і Орана, коли на них напали іспанці.
У 1509 році, після взяття Орана, кардинал Сіснерос доручив Педро Наварро захопити кілька інших місць на алжирському узбережжі, якими користувалися корсари. 1 січня 1510 року Наварро відплив до Беджаї. 5 січня ескадра досягла міста. Іспанські та арабські джерела суттєво розходяться з кількох моментів щодо битви, яка відбулася.
Звіти в іспанських джерелах
Педро Наварро висадив свої війська і почав рухатися до гори Гурая, де султан Абдель-Азіз зайняв позицію з великою кількістю солдатів. Заскочені зненацька цим сміливим рухом, солдати Абдель-Азіза покинули свої позиції і були переслідувані іспанцями. Іспанські війська незабаром атакували міські стіни і без труднощів увійшли в місто. Населення міста втікло, вважаючи, що іспанці мають намір лише пограбувати Беджаю, а потім залишать місто. Мешканці Беджаї попрямували до табору султана Абдель-Азіза, залишивши іспанцям в місті величезну здобич.
Звіти в арабських джерелах
Іспанці висадилися на місці старого порту, біля могили шейха Аісси ес-Себукі. Султан виділив цей район мусульманам, вигнаним з Іспанії, оскільки в міських стінах бракувало місця. Сади на іншій стороні міста, на стороні «ваді ель Кебір» (ваді Суммам) також були заселені андалузцями.
Коли іспанці висадилися, вони відправили до міста емісарів із вимогою капітуляції. Вимогу було відхилено, тому поки жителі готувалися до оборони, іспанці спорудили частокіл від району Сіді-Аісса до моря. Вони також зайняли позиції на горі, звідки обстрілювали з артилерії будь-кого, хто намагався втекти. Португальці тримали ці позиції десять днів. Оповідач Абу Мохаммед бен Абд ель-Хак описав послідовність подій так:
"Ворог укріплювався у своїх окопах в районі Сіді-Аісса протягом двадцяти одного дня, отримуючи необхідну воду та провіант на суднах з Орана. Саме звідти вони черпали своє щоденне підкріплення в людях, провіанті та амуніції. Протягом усього цього періоду між сторонами точилася запекла боротьба. Однієї ночі, між іншим, загін городян зазнав великого лиха. Найхоробріші воїни, яких було п'ятсот двадцять, організували вилазку. Деякі сіли на човни, щоб атакувати з моря, а їхні супутники намагалися обійти позиції на вершині гори. Останні вийшли через ворота Амсіуен і Садат. Я був серед тих, хто нападав з моря; але протягом цієї ночі значна кількість мусульман загинула. Ті, що прийшли морем, зазнали незначних втрат, тому що, захопивши декількох полонених їм вдалося швидко відгрібти від берега і сховатися в місіті.
Наступного дня в місті спалахнула велика паніка внаслідок лементів і криків відчаю сімей тих, хто загинув під час нападу з суші. Саме в цей день прибув емір Абу Фарес, син султана Абд ель-Азіза, який привів війська з сільської місцевості. Два сини султана, Абу Фарес і Абу Абдалла, перебували в лавах бійців священної війни в супроводі чотирьох головних улемів міста. Кількість бійців була велика, але їх точна кількість не була відома. Вони зайняли позицію в садах під містом. Війська вийшли через ворота Амсіуен і Садат і атакували двома групами, по одній біля гори та моря. Їм вдалося форсувати іспанські позиції аж до району Сіді-Аісса, але іспанці раптово перейшли в контрнаступ з-за свого палісаду. Відкинуті до міських стін, берберські війська зазнали багатьох втрат. Абу Мохаммед бен Осман, імам великої мечеті, повідомив про кількість загиблих того дня 4550, включаючи Абу Фареса та Абу Абдаллу.
Султан Абдель-Азіз був поінформований про катастрофу і перебіг подій після висадки ворога. Він відмовився від пропозицій про аман (мир) за порадою андалузців, які вважали слово іспанців ненадійним, спираючись на власний досвід. Потім султан Абдель-Азіз відправив свої війська, що залишилися, з арабами та кабілами з регіону як підкріплення. Його брат емір Абу Бакр, князь Константіни, колишній суперник, якого переміг Абдель-Азіз і який відійшов до району Белезми, почав переміщати сили до Беджаї. Хроніки повідомляють, що Абу Бакр вів запеклий бій протягом 8 днів, не даючи жителям втекти і змушуючи їх чинити опір. Така ситуація тривала до «п'ятого дня місяця сафар у 915 році» (Хегіри), тобто. 25 травня 1510 року. Відсутність координації між військами Абдель-Азіза і Абу Бакра дозволила іспанцям вийти на вулиці міста і наступного дня почати загальний штурм. Емір Абу Бакр, що воював біля замку Зірки (місце нинішньої Башти Муси), був змушений відійти щоб не потрапити в руки своїх ворогів. Мешканці Беджаї втекли з міста, як тільки зрозуміли, що іспанці перемогли.
Суперечки про дату битви
Іспанці залишили напис, що прикрашає двері Касби: "FERDINANDVS V REX HISPA NIAE INCLITVS VI ARMORVM PERFIDIS AGA RENIS HANC ABSTVLIT VR BEM ANNO MDVIIII («Фердинанд V, прославлений король Іспанії, взяв це місто з віроломні діти Агарі в 1509 році». Цей напис викликав певні розбіжності в науках щодо фактичної дати експедиції, але оскільки старий календар вважав, що новий рік починається в березні, дата 1509 (тобто початок 1510 року за сучасним розрахунком) відповідала б викладу в Іспанські джерела міста швидко падають. Оскільки його неможливо узгодити з травневою датою падіння міста, наведеною в арабських джерелах, було припущено, що напис стосується дати, коли Фердинанд санкціонував експедицію, або дати її відходу, а не падіння міста.
Наслідки
Після падіння міста емір Абу Бакр хотів продовжити війну проти іспанців. Він також убив свого брата Султана Абдель-Азіза в битві при Такеркаті і прийняв титул султана, всупереч пораді хафсидських шейхів, які віддали перевагу сину Абдель-Азіза Аббасу. Однак Аббас намагався вступити в союз з іспанцями, щоб відібрати у Абу Бакра свій титул султана Беджаї . Не зазнавши в цьому успіху, з часом заснував власне князівство, королівство Айт-Аббас.
Абу Бакр продовжував намагатися повернути Беджайю. Іспанці зменшили периметр стін, щоб легше захищатися. В одному з набігів Абу Бакра вдалося проникнути в місто, в район Баб-ель-Бунуд, і в 1512 році Абу Бакр закликав корсарів Барбаросса спробувати взяти місто в облогу і суші і з моря.
Див. також
Примітки
- León Galindo y de Vera (1884). . Impr. y fundición de M. Tello. с. 95–. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 30 січня 2022.
- Barnaby Rogerson (4 листопада 2010). . Little, Brown Book Group. с. 3. ISBN . Архів оригіналу за 13 грудня 2021. Процитовано 1 березня 2021.
- Braudel, Fernand (1995). . University of California Press. с. 933. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 30 січня 2022.
- Katz (14 серпня 2018). . BRILL. с. 10. ISBN . Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 2 березня 2021.
- Jean-Jacques Baude (Le baron) (1841). . Arthus Bertrand, Libraire, Rue Hautefeuille, 23. с. 112. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 2 березня 2021.
- Féraud, L. Charles. Conquête de Bougie par les Espagnols (PDF). mash.univ-aix.fr. Maison méditerranéenne des sciences de l'homme. Процитовано 2 березня 2021.
- John Murray (Firm); Sir Robert Lambert Playfair (1887). . J. Murray. с. 33. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 2 березня 2021.
- Laurent Charles Féraud (1869). . Dr. Arnolet. с. 150—156. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 2 березня 2021.
- Librairie A. Franck. 1887. с. 92. Архів оригіналу за 30 січня 2022. Процитовано 2 березня 2021.
- Benoudjit, Youssef (1997). La Kalaa des Béni Abbès au XVIs siècle. Algiers: Dahlab. с. 98—9. ISBN .
- Roberts, =Hugh (2014). Berber Government:The Kabyle Polity in Pre-colonial Algeria. Boston: I.B.Tauris. с. 166. ISBN .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zahoplennya Bedzhayi zahoplennya flotom Ispanskoyi imperiyi mista Bedzhayi stolici nevelikogo emiratu yakim keruvala gilka dinastiyi Hafsidiv sho vidbulos v 1510 roci Ispanci znovu vtratili misto cherez 45 rokiv koli vijsko osmanskogo eyaletu Alzhir na choli z Salih reyisom za pidtrimki kinnoti z korolivstva Kuku zahopilo Bedzhayu v 1555 r Zahoplennya Bedzhayi Ispansko Hafsidska vijna Fort Bedzhayi Fort Bedzhayi Data 1510 rik Misce Teritoriya suchasnogo Alzhiru Rezultat Zahoplennya Bedzhayi Ispanskoyu Imperiyeyu Teritorialni zmini Bedzhaya do 1566 roku znahodilas pid vladoyu Ispaniyi Storoni Emirat Bedzhaya Ispanska imperiya Komanduvachi Abdel Aziz Pedro Navarro Fransisko de Sisneros Vijskovi sili 10 000 5 000 vijskovih 13 korabliv Vtrati 300 zagiblih 200 polonenih NevidomiPeredumoviBedzhajya na gravyuri Yana Vermejena 1551 r Za slovami Leva Afrikanskogo misto Bedzhaya bulo otochene starodavnoyu stinoyu i malo navchalni zakladi de vikladali yurisprudenciyu ta matematiku mecheti bazari ta likarni yaki obslugovuvali naselennya yake ocinyuvalos u 8000 vognish Blizhche do kincya XV stolittya musulmani Andalusiyi yakih katolicki koroli vignali z Ispaniyi znajshli pritulok u mistah na uzberezhzhi Pivnichnoyi Afriki taki yak Oran Alzhir i Bedzhaya Z cih baz voni organizuvali ataki berberskih korsariv peresliduyuchi ispanciv i zavdayuchi shkodi yih torgivli U Bedzhayi sultan Abdel Aziz skasuvav komercijni privileyi yakimi koristuvalisya katalonski kupci v 1473 roci Vin takozh nadislav pidkriplennya zajyanidskim pravitelyam Mers el Kebira i Orana koli na nih napali ispanci U 1509 roci pislya vzyattya Orana kardinal Sisneros doruchiv Pedro Navarro zahopiti kilka inshih misc na alzhirskomu uzberezhzhi yakimi koristuvalisya korsari 1 sichnya 1510 roku Navarro vidpliv do Bedzhayi 5 sichnya eskadra dosyagla mista Ispanski ta arabski dzherela suttyevo rozhodyatsya z kilkoh momentiv shodo bitvi yaka vidbulasya Zviti v ispanskih dzherelahPedro Navarro visadiv svoyi vijska i pochav ruhatisya do gori Guraya de sultan Abdel Aziz zajnyav poziciyu z velikoyu kilkistyu soldativ Zaskocheni znenacka cim smilivim ruhom soldati Abdel Aziza pokinuli svoyi poziciyi i buli peresliduvani ispancyami Ispanski vijska nezabarom atakuvali miski stini i bez trudnoshiv uvijshli v misto Naselennya mista vtiklo vvazhayuchi sho ispanci mayut namir lishe pograbuvati Bedzhayu a potim zalishat misto Meshkanci Bedzhayi popryamuvali do taboru sultana Abdel Aziza zalishivshi ispancyam v misti velicheznu zdobich Zviti v arabskih dzherelahIspanci visadilisya na misci starogo portu bilya mogili shejha Aissi es Sebuki Sultan vidiliv cej rajon musulmanam vignanim z Ispaniyi oskilki v miskih stinah brakuvalo miscya Sadi na inshij storoni mista na storoni vadi el Kebir vadi Summam takozh buli zaseleni andaluzcyami Koli ispanci visadilisya voni vidpravili do mista emisariv iz vimogoyu kapitulyaciyi Vimogu bulo vidhileno tomu poki zhiteli gotuvalisya do oboroni ispanci sporudili chastokil vid rajonu Sidi Aissa do morya Voni takozh zajnyali poziciyi na gori zvidki obstrilyuvali z artileriyi bud kogo hto namagavsya vtekti Portugalci trimali ci poziciyi desyat dniv Opovidach Abu Mohammed ben Abd el Hak opisav poslidovnist podij tak Vorog ukriplyuvavsya u svoyih okopah v rajoni Sidi Aissa protyagom dvadcyati odnogo dnya otrimuyuchi neobhidnu vodu ta proviant na sudnah z Orana Same zvidti voni cherpali svoye shodenne pidkriplennya v lyudyah provianti ta amuniciyi Protyagom usogo cogo periodu mizh storonami tochilasya zapekla borotba Odniyeyi nochi mizh inshim zagin gorodyan zaznav velikogo liha Najhorobrishi voyini yakih bulo p yatsot dvadcyat organizuvali vilazku Deyaki sili na chovni shob atakuvati z morya a yihni suputniki namagalisya obijti poziciyi na vershini gori Ostanni vijshli cherez vorota Amsiuen i Sadat Ya buv sered tih hto napadav z morya ale protyagom ciyeyi nochi znachna kilkist musulman zaginula Ti sho prijshli morem zaznali neznachnih vtrat tomu sho zahopivshi dekilkoh polonenih yim vdalosya shvidko vidgribti vid berega i shovatisya v misiti Nastupnogo dnya v misti spalahnula velika panika vnaslidok lementiv i krikiv vidchayu simej tih hto zaginuv pid chas napadu z sushi Same v cej den pribuv emir Abu Fares sin sultana Abd el Aziza yakij priviv vijska z silskoyi miscevosti Dva sini sultana Abu Fares i Abu Abdalla perebuvali v lavah bijciv svyashennoyi vijni v suprovodi chotiroh golovnih ulemiv mista Kilkist bijciv bula velika ale yih tochna kilkist ne bula vidoma Voni zajnyali poziciyu v sadah pid mistom Vijska vijshli cherez vorota Amsiuen i Sadat i atakuvali dvoma grupami po odnij bilya gori ta morya Yim vdalosya forsuvati ispanski poziciyi azh do rajonu Sidi Aissa ale ispanci raptovo perejshli v kontrnastup z za svogo palisadu Vidkinuti do miskih stin berberski vijska zaznali bagatoh vtrat Abu Mohammed ben Osman imam velikoyi mecheti povidomiv pro kilkist zagiblih togo dnya 4550 vklyuchayuchi Abu Faresa ta Abu Abdallu Sultan Abdel Aziz buv poinformovanij pro katastrofu i perebig podij pislya visadki voroga Vin vidmovivsya vid propozicij pro aman mir za poradoyu andaluzciv yaki vvazhali slovo ispanciv nenadijnim spirayuchis na vlasnij dosvid Potim sultan Abdel Aziz vidpraviv svoyi vijska sho zalishilisya z arabami ta kabilami z regionu yak pidkriplennya Jogo brat emir Abu Bakr knyaz Konstantini kolishnij supernik yakogo peremig Abdel Aziz i yakij vidijshov do rajonu Belezmi pochav peremishati sili do Bedzhayi Hroniki povidomlyayut sho Abu Bakr viv zapeklij bij protyagom 8 dniv ne dayuchi zhitelyam vtekti i zmushuyuchi yih chiniti opir Taka situaciya trivala do p yatogo dnya misyacya safar u 915 roci Hegiri tobto 25 travnya 1510 roku Vidsutnist koordinaciyi mizh vijskami Abdel Aziza i Abu Bakra dozvolila ispancyam vijti na vulici mista i nastupnogo dnya pochati zagalnij shturm Emir Abu Bakr sho voyuvav bilya zamku Zirki misce ninishnoyi Bashti Musi buv zmushenij vidijti shob ne potrapiti v ruki svoyih vorogiv Meshkanci Bedzhayi vtekli z mista yak tilki zrozumili sho ispanci peremogli Superechki pro datu bitviIspanci zalishili napis sho prikrashaye dveri Kasbi FERDINANDVS V REX HISPA NIAE INCLITVS VI ARMORVM PERFIDIS AGA RENIS HANC ABSTVLIT VR BEM ANNO MDVIIII Ferdinand V proslavlenij korol Ispaniyi vzyav ce misto z virolomni diti Agari v 1509 roci Cej napis viklikav pevni rozbizhnosti v naukah shodo faktichnoyi dati ekspediciyi ale oskilki starij kalendar vvazhav sho novij rik pochinayetsya v berezni data 1509 tobto pochatok 1510 roku za suchasnim rozrahunkom vidpovidala b vikladu v Ispanski dzherela mista shvidko padayut Oskilki jogo nemozhlivo uzgoditi z travnevoyu datoyu padinnya mista navedenoyu v arabskih dzherelah bulo pripusheno sho napis stosuyetsya dati koli Ferdinand sankcionuvav ekspediciyu abo dati yiyi vidhodu a ne padinnya mista NaslidkiPislya padinnya mista emir Abu Bakr hotiv prodovzhiti vijnu proti ispanciv Vin takozh ubiv svogo brata Sultana Abdel Aziza v bitvi pri Takerkati i prijnyav titul sultana vsuperech poradi hafsidskih shejhiv yaki viddali perevagu sinu Abdel Aziza Abbasu Odnak Abbas namagavsya vstupiti v soyuz z ispancyami shob vidibrati u Abu Bakra svij titul sultana Bedzhayi Ne zaznavshi v comu uspihu z chasom zasnuvav vlasne knyazivstvo korolivstvo Ajt Abbas Abu Bakr prodovzhuvav namagatisya povernuti Bedzhajyu Ispanci zmenshili perimetr stin shob legshe zahishatisya V odnomu z nabigiv Abu Bakra vdalosya proniknuti v misto v rajon Bab el Bunud i v 1512 roci Abu Bakr zaklikav korsariv Barbarossa sprobuvati vzyati misto v oblogu i sushi i z morya Div takozhZavoyuvannya Orana 1509 Zavoyuvannya Tripoli 1510 PrimitkiLeon Galindo y de Vera 1884 Impr y fundicion de M Tello s 95 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 30 sichnya 2022 Barnaby Rogerson 4 listopada 2010 Little Brown Book Group s 3 ISBN 978 0 7481 2468 8 Arhiv originalu za 13 grudnya 2021 Procitovano 1 bereznya 2021 Braudel Fernand 1995 University of California Press s 933 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 30 sichnya 2022 Katz 14 serpnya 2018 BRILL s 10 ISBN 978 90 04 37892 6 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 2 bereznya 2021 Jean Jacques Baude Le baron 1841 Arthus Bertrand Libraire Rue Hautefeuille 23 s 112 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 2 bereznya 2021 Feraud L Charles Conquete de Bougie par les Espagnols PDF mash univ aix fr Maison mediterraneenne des sciences de l homme Procitovano 2 bereznya 2021 John Murray Firm Sir Robert Lambert Playfair 1887 J Murray s 33 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 2 bereznya 2021 Laurent Charles Feraud 1869 Dr Arnolet s 150 156 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 2 bereznya 2021 Librairie A Franck 1887 s 92 Arhiv originalu za 30 sichnya 2022 Procitovano 2 bereznya 2021 Benoudjit Youssef 1997 La Kalaa des Beni Abbes au XVIs siecle Algiers Dahlab s 98 9 ISBN 9961 61 132 2 Roberts Hugh 2014 Berber Government The Kabyle Polity in Pre colonial Algeria Boston I B Tauris s 166 ISBN 978 1 84511 251 6