Лев Африканський (лат. Joannes Leo Africanus, італ. Giovanni Leone l'Africano), до хрещення — ал-Хассан бін Мухаммед ал-Ваззан (араб. الحسن بن محمد الوزان; бл. 1488 — бл. 1554) — арабський географ і мандрівник.
Лев Африканський | |
---|---|
англ. Leo Africanus | |
![]() Ймовірний портрет Лева Африканського роботи Себастьяно дель Пйомбо, близько 1520 року | |
Ім'я при народженні | араб. حسن ابن محمد الوزان الغرناطي |
Народився | 1494[1] Гранада, Кастильська Корона[2][3] |
Помер | не раніше 1527 і не пізніше 1555 Туніс |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Діяльність | мандрівник-дослідник, географ, дипломат, письменник |
Alma mater | Аль-Карауїн |
Знання мов | арабська, іврит, італійська і іспанська |
Magnum opus | d |
Конфесія | іслам і католицтво |
|
Біографія
Народився в Гранаді, в мусульманській родині, яка залишила місто і переселилася в Марокко незабаром після взяття міста Кастилією в 1492. Жив у місті Фес, де навчався в університеті Аль-Карауїн. Будучи ще молодим юнаком, супроводжував батька в дипломатичній поїздці в Магриб, близько 1510 побував в Тімбукту, у той час частині західноафриканської імперії Сонгай і найбільшому економічному і культурному центрі Африки. Надалі з дипломатичними і торговельними подорожами відвідав більшість областей Марокко (включаючи важкодоступні гірські райони), розташовані посеред Сахари держави Борну, Нубію, берега озера Чад і багато інших африканських земель, які були досліджені європейцями лише в XIX столітті. Також, за власним твердженням, бував у Константинополі, Тунісі, Єгипті, Персії, на Аравійському півострові, де скоїв хадж у Мекку.
У 1518 був захоплений у полон поблизу острова Джерба сицилійським корсаром і обернений в рабство. Його відвезли спочатку в Неаполь, потім у Рим, де він разом з був подарований папі Леву X Медічі, синові Лоренцо Медічі. Протягом року він містився в замку Святого Ангела, де три єпископи наставляли його в католицькій вірі. 6 січня 1520 він був хрещений в соборі Святого Петра самим папою і прийняв його імена — Іван та Лев.
Перебуваючи під заступництвом Лева X, він викладав арабську мову в Болоньї і написав (італійською мовою, яку дуже швидко опанував) головний свій твір, «Опис Африки і пам'яток, які в ній є» (італ. Della descrittione dell'Africa et delle cose notabli che ivi sono; завершений, згідно із зауваженнями в тексті, 10 березня 1526 в Римі). Також Леву Африканському належить ряд інших праць («Арабсько-єврейсько-латинський словник», «Про мужів, які вважалися знаменитими в арабів»), багато відомі лише за назвами і вважаються втраченими.
Наступник Лева X Адріан VI позбавив Лева Африканського підтримки, що, мабуть, сприяло його від'їзду назад в Африку близько 1528. Подальша доля його маловідома; є відомості, що він знову прийняв іслам і помер у Тунісі близько 1550.
Опис Африки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5TDBGbWNtbGpZVjl0WVhCZk1UVXdPQzV3Ym1jdk1UYzVjSGd0UVdaeWFXTmhYMjFoY0Y4eE5UQTRMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Головна праця Лева Африканського , що протягом більш ніж 20 років поширювалася в рукописі, була видана венеціанським космографом в 1550 і протягом трьох століть неодноразово перевидавалася і перекладалася, служила європейцям головним джерелом відомостей про країни Північної Африки і землі на південь від Сахари. Автор посилається на величезну кількість джерел (як арабських, так і античних). При цьому він рясно використовує відомості, здобуті ним самим під час подорожей, і розповідає про власне життя («Опис Африки» служить чи не єдиним джерелом біографії Лева Африканського). Автор наводить численні географічні та етнографічні подробиці, які отримали наукове підтвердження в XIX столітті, докладно описує як побут і звичаї народів Африки, так і природу відвіданих ним земель. Праця Лева Африканського є унікальною пам'яткою, як арабської, так і європейської географії.
У художній літературі
Доля Лева Африканського — в центрі лівано-французького письменника Аміна Маалуфа.
Джерела
- http://www.leoafricanus.com/pictures/bibliography/Masonen/Masonen.pdf
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118866052 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
Література
- (рос.) Лев Африканский. Африка — третья часть света. Перевод с итальянского, комментарий и статья В. В. Матвеева. Л.: Наука, 1983. (Серія «Литературные памятники»).
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lev Afrikanskij lat Joannes Leo Africanus ital Giovanni Leone l Africano do hreshennya al Hassan bin Muhammed al Vazzan arab الحسن بن محمد الوزان bl 1488 bl 1554 arabskij geograf i mandrivnik Lev Afrikanskijangl Leo AfricanusJmovirnij portret Leva Afrikanskogo roboti Sebastyano del Pjombo blizko 1520 rokuIm ya pri narodzhenniarab حسن ابن محمد الوزان الغرناطي Narodivsya1494 1 Granada Kastilska Korona 2 3 Pomerne ranishe 1527 i ne piznishe 1555 TunisKrayina Granadskij emirat Papska derzhava MarokkoDiyalnistmandrivnik doslidnik geograf diplomat pismennikAlma materAl KarauyinZnannya movarabska ivrit italijska i ispanskaMagnum opusdKonfesiyaislam i katolictvo Mediafajli u VikishovishiBiografiyaNarodivsya v Granadi v musulmanskij rodini yaka zalishila misto i pereselilasya v Marokko nezabarom pislya vzyattya mista Kastiliyeyu v 1492 Zhiv u misti Fes de navchavsya v universiteti Al Karauyin Buduchi she molodim yunakom suprovodzhuvav batka v diplomatichnij poyizdci v Magrib blizko 1510 pobuvav v Timbuktu u toj chas chastini zahidnoafrikanskoyi imperiyi Songaj i najbilshomu ekonomichnomu i kulturnomu centri Afriki Nadali z diplomatichnimi i torgovelnimi podorozhami vidvidav bilshist oblastej Marokko vklyuchayuchi vazhkodostupni girski rajoni roztashovani posered Sahari derzhavi Bornu Nubiyu berega ozera Chad i bagato inshih afrikanskih zemel yaki buli doslidzheni yevropejcyami lishe v XIX stolitti Takozh za vlasnim tverdzhennyam buvav u Konstantinopoli Tunisi Yegipti Persiyi na Aravijskomu pivostrovi de skoyiv hadzh u Mekku U 1518 buv zahoplenij u polon poblizu ostrova Dzherba sicilijskim korsarom i obernenij v rabstvo Jogo vidvezli spochatku v Neapol potim u Rim de vin razom z buv podarovanij papi Levu X Medichi sinovi Lorenco Medichi Protyagom roku vin mistivsya v zamku Svyatogo Angela de tri yepiskopi nastavlyali jogo v katolickij viri 6 sichnya 1520 vin buv hreshenij v sobori Svyatogo Petra samim papoyu i prijnyav jogo imena Ivan ta Lev Perebuvayuchi pid zastupnictvom Leva X vin vikladav arabsku movu v Bolonyi i napisav italijskoyu movoyu yaku duzhe shvidko opanuvav golovnij svij tvir Opis Afriki i pam yatok yaki v nij ye ital Della descrittione dell Africa et delle cose notabli che ivi sono zavershenij zgidno iz zauvazhennyami v teksti 10 bereznya 1526 v Rimi Takozh Levu Afrikanskomu nalezhit ryad inshih prac Arabsko yevrejsko latinskij slovnik Pro muzhiv yaki vvazhalisya znamenitimi v arabiv bagato vidomi lishe za nazvami i vvazhayutsya vtrachenimi Nastupnik Leva X Adrian VI pozbaviv Leva Afrikanskogo pidtrimki sho mabut spriyalo jogo vid yizdu nazad v Afriku blizko 1528 Podalsha dolya jogo malovidoma ye vidomosti sho vin znovu prijnyav islam i pomer u Tunisi blizko 1550 Opis AfrikiKarta Afriki 1508 roku Golovna pracya Leva Afrikanskogo sho protyagom bilsh nizh 20 rokiv poshiryuvalasya v rukopisi bula vidana venecianskim kosmografom v 1550 i protyagom troh stolit neodnorazovo perevidavalasya i perekladalasya sluzhila yevropejcyam golovnim dzherelom vidomostej pro krayini Pivnichnoyi Afriki i zemli na pivden vid Sahari Avtor posilayetsya na velicheznu kilkist dzherel yak arabskih tak i antichnih Pri comu vin ryasno vikoristovuye vidomosti zdobuti nim samim pid chas podorozhej i rozpovidaye pro vlasne zhittya Opis Afriki sluzhit chi ne yedinim dzherelom biografiyi Leva Afrikanskogo Avtor navodit chislenni geografichni ta etnografichni podrobici yaki otrimali naukove pidtverdzhennya v XIX stolitti dokladno opisuye yak pobut i zvichayi narodiv Afriki tak i prirodu vidvidanih nim zemel Pracya Leva Afrikanskogo ye unikalnoyu pam yatkoyu yak arabskoyi tak i yevropejskoyi geografiyi U hudozhnij literaturiDolya Leva Afrikanskogo v centri livano francuzkogo pismennika Amina Maalufa Dzherelahttp www leoafricanus com pictures bibliography Masonen Masonen pdf Deutsche Nationalbibliothek Record 118866052 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563Literatura ros Lev Afrikanskij Afrika tretya chast sveta Perevod s italyanskogo kommentarij i statya V V Matveeva L Nauka 1983 Seriya Literaturnye pamyatniki