Захоплення Беджаї — захоплення у вересні 1555 року контрольованого іспанською залогою міста Беджая (на території сучасного Алжиру) армією Османської імперії на чолі з бейлербеєм османського еялету Алжир Саліх-реїсом. Іспанське укріплене поселення (ісп. presidio) в Беджаї, підсилене з кутів трьома потужними фортами утримувала залога від 500 до 1 000 содат під керівництвом спочатку Луїса Перальта, а потім його сина Алонсо Перальта. Після капітуляції і захопленню в полон іспанського гарнізону, османи дозволили Алонсо Перальта вільно покинути місто, але по поверненню в Іспанію його було страчено за наказом короля Карла V Габсбурга.
Захоплення Беджаї (1555) | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Морська битва біля Беджаї. Гравюра XVII ст. | |||||||||
| |||||||||
Сторони | |||||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||||
Командувачі | |||||||||
![]() ![]() | ![]() ![]() ![]() | ||||||||
Військові сили | |||||||||
6,000 включно з 3,000 кабілів | 500–1 000 солдат |
Передумови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDBGc1oybGxjbk5mWVc1a1gwSmxhbUZwWVY5aWVWOVFhWEpwWDFKbGFYTXVhbkJuTHpJd01IQjRMVUZzWjJsbGNuTmZZVzVrWDBKbGFtRnBZVjlpZVY5UWFYSnBYMUpsYVhNdWFuQm4uanBn.jpg)
Беджаю, одне з найстаріших і найвідоміших міст Алжиру, а на момент захоплення столицю невеликого емірату, яким керувала бічна гілка династії туніських Хафсідів, було захоплено іспанським флотом на чолі з Педро Наварро в 1510 році. Емір Абдель-Азіз відступив в глиб країни до Калаа-Бені-Аббес і заснував емірат навколо цього берберського укріпленого міста. Еміри Калаа не полишали мрію повернути Беджаю і відновити колишні володіння. Оскільки їм не вистачало для цього ресурсів, вони намагались об'єднатись з якоюсь сторонньою потужною силой, яка володіла б сучасною армією і облоговою артилерією. Проте декілька спроб, зроблених з різними союзниками, зокрема з османськими корсарами Аруджем та Хизиром Барбароссами та з османським Алжирським еялетом не були успішними.
Після іспанського захоплення місто сильно занепало і до 1555 року представляло собою невелике трикутне укріплене послення (presidio), підсилене з кожного кута потужним фортом — Імперським фортом (форт Moussa), зведеним на руїнах Гулети, великою фортецею (Casbah) і малим фортом (форт Abdelkader), стародавньою берберською фортецею.
Облога
Напад на Беджаю був організований османським бейлербеєм Саліх-реїсом з міста Алжир, столиці підпорядкованого йому османського еялету. Османська армія складалась з 40 000 тисяч чоловік, союзного війська кабілів (з королівств Бені-Аббас і Куку), а також флоту, відомості про склад якого різняться. Деякі джерела вказують, що він був незначним і складався з двох галер, барка та французького судна, реквізованого в Алжирі, інші вказують на наявнісь 22 галер, озброїних гарматами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDBKdmNtUnFYMDF2ZFhOellTNXFjR1ZuTHpJeU1IQjRMVUp2Y21ScVgwMXZkWE56WVM1cWNHVm4uanBlZw==.jpeg)
Дізнавшись про напад, Перальта надіслав до Іспанії заклик про допомогу і генуезький адмірал Андреа Доріа готувався вийти на порятунок на чолі іспанського флоту з Неаполя, але не встиг зробити цього до моменту падіння міста.
Іспанці, сил яких не вистачало на утримання усіх укріплень, облишили форт Мусса (Moussa) і зосередили свої сили в двох інших фортах. Саліх-реїс зконцентрував свою артилерію на обстріл форта Абделькадер (Abdelkader), який захищало близько сорока солдатів і після 5 днів боїв його залога здалась. 27 вересня, на 25 день облоги, губернатор Альфонсо де Перальта, оточений фортеці Касбах (Casbah) разом з рештою своїх військ, залишившись без їжі та амуніції змушений був також капітулювати.
28 вересня армія Саліх-реїса зайняла місто, забрали багату здобич і розділили між собою 600 іспанців, захоплених в полон для продажу в рабство. З деякими джералами, Алонсо Перальто була надана обіцянка, що він зможе покинути місто неушкодженим і разом із 40 іспанцями, обраними на його вибір. За іншими джералами обіцянка свободи була надана лише самому Перальто. Проте османи та кабіли порушили домовленості і захопили в полон усіх іспанських солдат, за винятком самого Алонсо, якому було дозволено відпливти на французькій каравелі до Іспанії.
Після повернення до Іспанії, Алонсо Перальта був підданий жорсткій критиці і за наказом короля Карла V Габсбурга був обезголовлений у Вальядоліді 4 травня 1556 року.
Наслідки
Захоплення Беджаї дозволило османам оточити позиції іспанців та їх хафсидських союзників на північноафриканському узбережжі в Магрибі. Відтепер іспанська фортеця Ла-Гулетт та місто Туніс, що утримувалось іспанським вассалом, хафсидським халіфом Ахмадом III були оточені османськими базами Беджая в Алжирі і Триполі в Лівії (останнє османи захопили раніше в 1551 р.).
Примітки
- Hugh Roberts, Berber Government: The Kabyle Polity in Pre-colonial Algeria , IB Tauris , 2014, p. 195
- p.81 Grammont, H. D. de (1887). Histoire d'Alger sous la domination turque (1515-1830) [ 15 грудня 2021 у Wayback Machine.] (in French). E. Leroux
- The Mediterranean and the Mediterranean world in the age of Philip II Fernand Braudel p.933-
- Barnaby Rogerson (4 листопада 2010). . Little, Brown Book Group. с. 3. ISBN . Архів оригіналу за 13 грудня 2021. Процитовано 1 березня 2021.
- , The Mediterranean and the Mediterranean World in the Age of Philip II, University of California Press books.google.fr/books?id=LPp63EKb9moC&pg=PA933
- The Last Great Muslim Empires H. J. Kissling, Bertold Spuler, F. R. C. Bagley p.128
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zahoplennya Bedzhayi zahoplennya u veresni 1555 roku kontrolovanogo ispanskoyu zalogoyu mista Bedzhaya na teritoriyi suchasnogo Alzhiru armiyeyu Osmanskoyi imperiyi na choli z bejlerbeyem osmanskogo eyaletu Alzhir Salih reyisom Ispanske ukriplene poselennya isp presidio v Bedzhayi pidsilene z kutiv troma potuzhnimi fortami utrimuvala zaloga vid 500 do 1 000 sodat pid kerivnictvom spochatku Luyisa Peralta a potim jogo sina Alonso Peralta Pislya kapitulyaciyi i zahoplennyu v polon ispanskogo garnizonu osmani dozvolili Alonso Peralta vilno pokinuti misto ale po povernennyu v Ispaniyu jogo bulo stracheno za nakazom korolya Karla V Gabsburga Zahoplennya Bedzhayi 1555 Morska bitva bilya Bedzhayi Gravyura XVII st Morska bitva bilya Bedzhayi Gravyura XVII st Data 1555 Misce Bedzhaya v suchasnomu Alzhiri Rezultat Peremoga Osmanskoyi imperiyi Teritorialni zmini Bedzhaya potrapila pid osmanske pravlinnya Storoni Osmanska imperiya Alzhirskij eyalet Ispanska imperiya Komanduvachi Salih reyis Ku I Kadi Luyis Peralta Alonso Peralta Andrea Doria ne vstig prijti na dopomogu Vijskovi sili 6 000 vklyuchno z 3 000 kabiliv 500 1 000 soldatPeredumoviAlzhir zverhu i Bedzhaya znizu na osmanskij karti Piri reyisa XVI st Bedzhayu odne z najstarishih i najvidomishih mist Alzhiru a na moment zahoplennya stolicyu nevelikogo emiratu yakim keruvala bichna gilka dinastiyi tuniskih Hafsidiv bulo zahopleno ispanskim flotom na choli z Pedro Navarro v 1510 roci Emir Abdel Aziz vidstupiv v glib krayini do Kalaa Beni Abbes i zasnuvav emirat navkolo cogo berberskogo ukriplenogo mista Emiri Kalaa ne polishali mriyu povernuti Bedzhayu i vidnoviti kolishni volodinnya Oskilki yim ne vistachalo dlya cogo resursiv voni namagalis ob yednatis z yakoyus storonnoyu potuzhnoyu siloj yaka volodila b suchasnoyu armiyeyu i oblogovoyu artileriyeyu Prote dekilka sprob zroblenih z riznimi soyuznikami zokrema z osmanskimi korsarami Arudzhem ta Hizirom Barbarossami ta z osmanskim Alzhirskim eyaletom ne buli uspishnimi Pislya ispanskogo zahoplennya misto silno zanepalo i do 1555 roku predstavlyalo soboyu nevelike trikutne ukriplene poslennya presidio pidsilene z kozhnogo kuta potuzhnim fortom Imperskim fortom fort Moussa zvedenim na ruyinah Guleti velikoyu forteceyu Casbah i malim fortom fort Abdelkader starodavnoyu berberskoyu forteceyu OblogaNapad na Bedzhayu buv organizovanij osmanskim bejlerbeyem Salih reyisom z mista Alzhir stolici pidporyadkovanogo jomu osmanskogo eyaletu Osmanska armiya skladalas z 40 000 tisyach cholovik soyuznogo vijska kabiliv z korolivstv Beni Abbas i Kuku a takozh flotu vidomosti pro sklad yakogo riznyatsya Deyaki dzherela vkazuyut sho vin buv neznachnim i skladavsya z dvoh galer barka ta francuzkogo sudna rekvizovanogo v Alzhiri inshi vkazuyut na nayavnis 22 galer ozbroyinih garmatami Fort Moussa Diznavshis pro napad Peralta nadislav do Ispaniyi zaklik pro dopomogu i genuezkij admiral Andrea Doria gotuvavsya vijti na poryatunok na choli ispanskogo flotu z Neapolya ale ne vstig zrobiti cogo do momentu padinnya mista Ispanci sil yakih ne vistachalo na utrimannya usih ukriplen oblishili fort Mussa Moussa i zoseredili svoyi sili v dvoh inshih fortah Salih reyis zkoncentruvav svoyu artileriyu na obstril forta Abdelkader Abdelkader yakij zahishalo blizko soroka soldativ i pislya 5 dniv boyiv jogo zaloga zdalas 27 veresnya na 25 den oblogi gubernator Alfonso de Peralta otochenij forteci Kasbah Casbah razom z reshtoyu svoyih vijsk zalishivshis bez yizhi ta amuniciyi zmushenij buv takozh kapitulyuvati 28 veresnya armiya Salih reyisa zajnyala misto zabrali bagatu zdobich i rozdilili mizh soboyu 600 ispanciv zahoplenih v polon dlya prodazhu v rabstvo Z deyakimi dzheralami Alonso Peralto bula nadana obicyanka sho vin zmozhe pokinuti misto neushkodzhenim i razom iz 40 ispancyami obranimi na jogo vibir Za inshimi dzheralami obicyanka svobodi bula nadana lishe samomu Peralto Prote osmani ta kabili porushili domovlenosti i zahopili v polon usih ispanskih soldat za vinyatkom samogo Alonso yakomu bulo dozvoleno vidplivti na francuzkij karaveli do Ispaniyi Pislya povernennya do Ispaniyi Alonso Peralta buv piddanij zhorstkij kritici i za nakazom korolya Karla V Gabsburga buv obezgolovlenij u Valyadolidi 4 travnya 1556 roku NaslidkiZahoplennya Bedzhayi dozvolilo osmanam otochiti poziciyi ispanciv ta yih hafsidskih soyuznikiv na pivnichnoafrikanskomu uzberezhzhi v Magribi Vidteper ispanska fortecya La Gulett ta misto Tunis sho utrimuvalos ispanskim vassalom hafsidskim halifom Ahmadom III buli otocheni osmanskimi bazami Bedzhaya v Alzhiri i Tripoli v Liviyi ostannye osmani zahopili ranishe v 1551 r PrimitkiHugh Roberts Berber Government The Kabyle Polity in Pre colonial Algeria IB Tauris 2014 p 195 p 81 Grammont H D de 1887 Histoire d Alger sous la domination turque 1515 1830 15 grudnya 2021 u Wayback Machine in French E Leroux The Mediterranean and the Mediterranean world in the age of Philip II Fernand Braudel p 933 Barnaby Rogerson 4 listopada 2010 Little Brown Book Group s 3 ISBN 978 0 7481 2468 8 Arhiv originalu za 13 grudnya 2021 Procitovano 1 bereznya 2021 The Mediterranean and the Mediterranean World in the Age of Philip II University of California Press ISBN 978 0 520 20330 3 books google fr books id LPp63EKb9moC amp pg PA933 The Last Great Muslim Empires H J Kissling Bertold Spuler F R C Bagley p 128