Адміністративний поділ Китаю, близький до сучасного, існує в основному з XVII сторіччя. Значні зміни торкнулися тільки кордонів провінцій у північно-східному Китаю, під час утворення автономних національних областей за радянськими стандартами. Нині люди ідентифікують себе культурно з рідною провінцією, хоча їхні кордони не відповідають межам етнічних і культурних областей Китаю і були проведені у давнину для уникнення провінційного відокремлення.
За китайською конституцією у Китайській Народній Республіці існує три рівні адміністративних одиниць, хоча фактично існує п'ять. Усього існує 33 провінційного рівня утворень, 333 утворень окружного (префектного) рівня, 2862 утворень повітового рівня, 41 636 утворень районного рівня і декілька регіонів з сільським поділом.
Таблиця
Адміністративний поділ КНР на 2005 рік
Адмінподіл КНР | ||||
---|---|---|---|---|
Рівні | ||||
1. Провінційний 省级行政区 | 2. Окружний 地级行政区 | 3. Повітовий 县级行政区 | 4. Волосний 乡级行政区 | * Сільський 村级行政区 |
Автономний район 自治区 | Автономна область субпровінційного рівня 副省级自治州 | Міський район 市辖区 Повітовий адміністративний район 县级行政区 Повітове місто 县级市 Повіт 县 Автономний повіт 自治县 Хошун 旗 Автономний хошун 自治旗 | Район 街道 Містечко 镇 Волость 乡 Національна волость 民族乡 Повітовий район 县辖区 Сумон 苏木 Національний сумон 民族苏木 Тимчасове містечко 虚拟镇 | Комуна 社区 Село 村 Ґача 嘎查 |
Окружне місто 地级市 | ||||
Автономна область 自治州 Округ 地区 Аймак 盟 | ||||
Провінція 省 | ||||
Місто субпровінційного рівня 副省级城市 | Міський район 市辖区 Повітовий адміністративний район 县级行政区 Національний район 民族区 Особливий район 特区 Повітове місто 县级市 Повіт 县 Автономний повіт 自治县 | |||
Окружне місто 地级市 | ||||
Автономна область 自治州 Округ 地区 | ||||
Субокружний рівень 副地级 | ||||
Лісництво 林区 | ||||
Місто прямого підпорядкування 直辖市 | Нові міські райони субпровінційного рівня 副省级市辖新区 | |||
Міський район 市辖区 | ||||
Повіт 县 | ||||
Особливий адміністративний район 特别行政区 | Округ 地区 (неофіційний) | Район 区 | ||
Мерія 民政总署 Місто 市 (неофіційний) | Парафія 堂区 (неофіційний) | |||
Рівні
Провінційний
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1TDBOb2FXNWhYMkZrYldsdWFYTjBjbUYwYVhabExtZHBaaTh5TURCd2VDMURhR2x1WVY5aFpHMXBibWx6ZEhKaGRHbDJaUzVuYVdZPS5naWY=.gif)
- 23 провінції — Аньхой, Ґаньсу, Ґуандун, Ґуйчжоу, Ляонін, Сичуань, Тайвань, Фуцзянь, Хайнань, Хубей, Хунань, Хебей, Хейлунцзян, Хенань, Цзілінь, Цзянсі, Цзянсу, Цінхай, Чжецзян, Шаньдун, Шаньсі, Шеньсі, Юньнань.
- 5 автономні райони — Внутрішня Монголія, Гуансі-Чжуанський, Нінся-Хуейський, Тибетський, Сіньцзян-Уйгурський;
- 4 міста прямого підпорядкування — Пекін, Тяньцзінь, Шанхай, Чунцін;
- 2 особливі адміністративні райони — Гонконг (з 1997 року) і Макао (з 1999 року).
КНР з часу свого утворення у 1949 році вважає Тайвань своєю 23-ю провінцією, хоча Тайвань ніколи не належав до КНР до цього дня.
Окружний
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDBOb2FXNWhVSEpsWm1WamRIVnlaWE11YzNabkx6SXdNSEI0TFVOb2FXNWhVSEpsWm1WamRIVnlaWE11YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Всього існує 333 одиниці цього рівня:
- 7 областей (кит. 地区; діцюй) — існують тільки у Сіньцзяні й Тибеті.
- 30 автономних префектур (кит. 自治区; цзичжичжоу) — утворені за етнічною ознакою в основному у західному Китаї.
- 293 окружні міста (кит. 地级市; діцзиши) — типова китайська префектура; включає велике місто і передміську округу.
- 3 аймаки (кит. 盟; мен (мин)) — одиниці у Внутрішній Монголії, подібні китайським містам-префектурам; більшість мен замінені на міста-префектури; мени є залишком давнього поділу Внутрішньої Монголії.
Повітовий
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0wTDBOb2FXNWhYMk52ZFc1MGVTMXNaWFpsYkY5a2FYWnBjMmx2Ym5OZllXNWtYMkZrYldsdWFYTjBjbUYwYVhabFgyUnBkbWx6YVc5dWMxOGxNamhRVW05RFgyTnNZV2x0SlRJNUxuQnVaeTh5TURCd2VDMURhR2x1WVY5amIzVnVkSGt0YkdWMlpXeGZaR2wyYVhOcGIyNXpYMkZ1WkY5aFpHMXBibWx6ZEhKaGRHbDJaVjlrYVhacGMybHZibk5mSlRJNFVGSnZRMTlqYkdGcGJTVXlPUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Усьго існує 2872 адміністративні одиниці повітового рівня:
- 1465 повітів (кит. 县, пін. xiàn; сянь) — існують з V—III сторіччя до н. е.
- 117 автономних повітів (кит. 自治县; цзичжисянь) — подібні до повітів з більшістю некитайського етносу,
- 374 повітових міст (кит. 县级市; сяньцзіши) — великі міста з передміською округою, що включила цілковито повіт; у 1990-х роках було поширено надавати повітового статусу великим містам,
- 863 міських райони (кит. 市辖区; шисяцюй) — у районах активного розширення великих міст сусідні повіти перейменовувалися і перетворювалися на райони міського підпорядкування,
- 1 лісництво (кит. 林区; ліньцюй) — існує тільки у провінції Хубей,
- 49 хошунів (кит. 旗; ці) — повіти (ці) у Внутрішній Монголії,
- 3 автономні хошуни (кит. 自治旗; цзичжиці) — особливі повіти (ці) у Внутрішній Монголії.
Волосний
Волості Китаю приблизно відповідають польським гмінам, французьким комунам, російським дореволюційним волостям. Усього існувало 40466 адміністративних одиниць волосного рівня.
- 12395 волостей (комун) (кит. 乡; сян) — найменша історична сільська одиниця Китаю,
- 1085 національних комун (кит. 民族乡; міньцзусян) — найменша одиниця населена некитайцями,
- 106 сомонів (кит. 苏木; суму) — найменша одиниця у Внутрішній Монголії, відповідна волості у Китаї,
- 1 національний сомон (кит. 民族苏木; міньцзусуму) — сомон у Внутрішній Монголії, населена національною меншиною,
- 19 683 містечка (кит. 镇; чжень) — містечко (селище міського типу) з округою; за населенням перевищує волость,
- 7194 підрайони (кит. 街道办事处; цзєдаобаньшичу) — урбанізовані одиниці, на які поділені 862 шисяцюй (китайські приміські райони); у свою чергу поділяються на сусідства, квартали, або вулиці,
- 2 райони громадського управління (кит. 区公所; цюйгунсо) — одиниці поміж повітом і комуною; на сьогоднішній день практично скасовані.
Сільський
Комуни (цзюміньцюй) й громади (шецюй) у містах й села (або сільські громади) Китаю приблизно відповідають українським селищним і сільським радам. Такі одиниці не є політично вагомими тому їх підрахунок не включає неофіційно створені сусідства й села. Такі одиниці безпосередньо обираються й служать місцеві спільноти.
За сусідствами й сільськими громадами організована і функціоную поштова система Китаю (поштові відділення).
Міські сусідства (цзюміньцюй) й громади (шецюй) керуються підрайонами, які, своєю чергою, входять до складу районів.
Сусідські, громадські й сільські громади мають визначені межі і призначеного голову.
Усього існує:
- 80 717 сусідств (кит. 居民区; цзюміньцюй) й комун (кит. 社区; шецюй) — керуються сусідськими радами (кит. 社区居民委员会; цзюйміньвейюаньхой),
- 623 669 адміністративно організованими (офіційно створенними) селами (кит. 行政村; ) і саморганізованими (створеними спонтанно) селами (кит. 自然村; цзижаньцунь) керуються сільськими радами і сільськими групами (кит. 村民委员会 / кит. 村民小组; цуньміньвейюаньхой/ цуньміньсяоцзу),
- неофіційні села, сусідства й громади — точна чисельність невідома
Міста
Політично китайське місто «кит. 市»(ші) може мати різний адміністративний статус:
- міста прямого підпорядкування — статус якого дорівнює статусу провінції,
- субпровінційне місто (наприклад Шеньян), або місто-префектура (наприклад Баодін),
- субпрефектурне місто (наприклад Суйфеньхе), або місто-повіт (наприклад Веньшань).
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Адміністративний поділ КНР |
- (кит.) Адміністративний поділ КНР [ 23 липня 2010 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Administrativnij podil Kitayu Administrativnij podil Kitayu blizkij do suchasnogo isnuye v osnovnomu z XVII storichchya Znachni zmini torknulisya tilki kordoniv provincij u pivnichno shidnomu Kitayu pid chas utvorennya avtonomnih nacionalnih oblastej za radyanskimi standartami Nini lyudi identifikuyut sebe kulturno z ridnoyu provinciyeyu hocha yihni kordoni ne vidpovidayut mezham etnichnih i kulturnih oblastej Kitayu i buli provedeni u davninu dlya uniknennya provincijnogo vidokremlennya Za kitajskoyu konstituciyeyu u Kitajskij Narodnij Respublici isnuye tri rivni administrativnih odinic hocha faktichno isnuye p yat Usogo isnuye 33 provincijnogo rivnya utvoren 333 utvoren okruzhnogo prefektnogo rivnya 2862 utvoren povitovogo rivnya 41 636 utvoren rajonnogo rivnya i dekilka regioniv z silskim podilom TablicyaAdministrativnij podil KNR na 2005 rik Adminpodil KNR Rivni 1 Provincijnij 省级行政区 2 Okruzhnij 地级行政区 3 Povitovij 县级行政区 4 Volosnij 乡级行政区 Silskij 村级行政区 Avtonomnij rajon 自治区 Avtonomna oblast subprovincijnogo rivnya 副省级自治州 Miskij rajon 市辖区 Povitovij administrativnij rajon 县级行政区 Povitove misto 县级市 Povit 县 Avtonomnij povit 自治县 Hoshun 旗 Avtonomnij hoshun 自治旗 Rajon 街道 Mistechko 镇 Volost 乡 Nacionalna volost 民族乡 Povitovij rajon 县辖区 Sumon 苏木 Nacionalnij sumon 民族苏木 Timchasove mistechko 虚拟镇 Komuna 社区 Selo 村 Gacha 嘎查 Okruzhne misto 地级市 Avtonomna oblast 自治州 Okrug 地区 Ajmak 盟 Provinciya 省 Misto subprovincijnogo rivnya 副省级城市 Miskij rajon 市辖区 Povitovij administrativnij rajon 县级行政区 Nacionalnij rajon 民族区 Osoblivij rajon 特区 Povitove misto 县级市 Povit 县 Avtonomnij povit 自治县 Okruzhne misto 地级市 Avtonomna oblast 自治州 Okrug 地区 Subokruzhnij riven 副地级 Lisnictvo 林区 Misto pryamogo pidporyadkuvannya 直辖市 Novi miski rajoni subprovincijnogo rivnya 副省级市辖新区 Miskij rajon 市辖区 Povit 县 Osoblivij administrativnij rajon 特别行政区 Okrug 地区 neoficijnij Rajon 区 Meriya 民政总署 Misto 市 neoficijnij Parafiya 堂区 neoficijnij prRivniProvincijnij Provincijnij riven 23 provinciyi Anhoj Gansu Guandun Gujchzhou Lyaonin Sichuan Tajvan Fuczyan Hajnan Hubej Hunan Hebej Hejlunczyan Henan Czilin Czyansi Czyansu Cinhaj Chzheczyan Shandun Shansi Shensi Yunnan 5 avtonomni rajoni Vnutrishnya Mongoliya Guansi Chzhuanskij Ninsya Huejskij Tibetskij Sinczyan Ujgurskij 4 mista pryamogo pidporyadkuvannya Pekin Tyanczin Shanhaj Chuncin 2 osoblivi administrativni rajoni Gonkong z 1997 roku i Makao z 1999 roku KNR z chasu svogo utvorennya u 1949 roci vvazhaye Tajvan svoyeyu 23 yu provinciyeyu hocha Tajvan nikoli ne nalezhav do KNR do cogo dnya Okruzhnij Okruzhnij riven Vsogo isnuye 333 odinici cogo rivnya 7 oblastej kit 地区 dicyuj isnuyut tilki u Sinczyani j Tibeti 30 avtonomnih prefektur kit 自治区 czichzhichzhou utvoreni za etnichnoyu oznakoyu v osnovnomu u zahidnomu Kitayi 293 okruzhni mista kit 地级市 diczishi tipova kitajska prefektura vklyuchaye velike misto i peredmisku okrugu 3 ajmaki kit 盟 men min odinici u Vnutrishnij Mongoliyi podibni kitajskim mistam prefekturam bilshist men zamineni na mista prefekturi meni ye zalishkom davnogo podilu Vnutrishnoyi Mongoliyi Povitovij Povitovij riven Usgo isnuye 2872 administrativni odinici povitovogo rivnya 1465 povitiv kit 县 pin xian syan isnuyut z V III storichchya do n e 117 avtonomnih povitiv kit 自治县 czichzhisyan podibni do povitiv z bilshistyu nekitajskogo etnosu 374 povitovih mist kit 县级市 syanczishi veliki mista z peredmiskoyu okrugoyu sho vklyuchila cilkovito povit u 1990 h rokah bulo poshireno nadavati povitovogo statusu velikim mistam 863 miskih rajoni kit 市辖区 shisyacyuj u rajonah aktivnogo rozshirennya velikih mist susidni poviti perejmenovuvalisya i peretvoryuvalisya na rajoni miskogo pidporyadkuvannya 1 lisnictvo kit 林区 lincyuj isnuye tilki u provinciyi Hubej 49 hoshuniv kit 旗 ci poviti ci u Vnutrishnij Mongoliyi 3 avtonomni hoshuni kit 自治旗 czichzhici osoblivi poviti ci u Vnutrishnij Mongoliyi Volosnij Volosti Kitayu priblizno vidpovidayut polskim gminam francuzkim komunam rosijskim dorevolyucijnim volostyam Usogo isnuvalo 40466 administrativnih odinic volosnogo rivnya 12395 volostej komun kit 乡 syan najmensha istorichna silska odinicya Kitayu 1085 nacionalnih komun kit 民族乡 minczusyan najmensha odinicya naselena nekitajcyami 106 somoniv kit 苏木 sumu najmensha odinicya u Vnutrishnij Mongoliyi vidpovidna volosti u Kitayi 1 nacionalnij somon kit 民族苏木 minczusumu somon u Vnutrishnij Mongoliyi naselena nacionalnoyu menshinoyu 19 683 mistechka kit 镇 chzhen mistechko selishe miskogo tipu z okrugoyu za naselennyam perevishuye volost 7194 pidrajoni kit 街道办事处 czyedaobanshichu urbanizovani odinici na yaki podileni 862 shisyacyuj kitajski primiski rajoni u svoyu chergu podilyayutsya na susidstva kvartali abo vulici 2 rajoni gromadskogo upravlinnya kit 区公所 cyujgunso odinici pomizh povitom i komunoyu na sogodnishnij den praktichno skasovani Silskij Komuni czyumincyuj j gromadi shecyuj u mistah j sela abo silski gromadi Kitayu priblizno vidpovidayut ukrayinskim selishnim i silskim radam Taki odinici ne ye politichno vagomimi tomu yih pidrahunok ne vklyuchaye neoficijno stvoreni susidstva j sela Taki odinici bezposeredno obirayutsya j sluzhat miscevi spilnoti Za susidstvami j silskimi gromadami organizovana i funkcionuyu poshtova sistema Kitayu poshtovi viddilennya Miski susidstva czyumincyuj j gromadi shecyuj keruyutsya pidrajonami yaki svoyeyu chergoyu vhodyat do skladu rajoniv Susidski gromadski j silski gromadi mayut viznacheni mezhi i priznachenogo golovu Usogo isnuye 80 717 susidstv kit 居民区 czyumincyuj j komun kit 社区 shecyuj keruyutsya susidskimi radami kit 社区居民委员会 czyujminvejyuanhoj 623 669 administrativno organizovanimi oficijno stvorennimi selami kit 行政村 i samorganizovanimi stvorenimi spontanno selami kit 自然村 czizhancun keruyutsya silskimi radami i silskimi grupami kit 村民委员会 kit 村民小组 cunminvejyuanhoj cunminsyaoczu neoficijni sela susidstva j gromadi tochna chiselnist nevidomaMistaPolitichno kitajske misto kit 市 shi mozhe mati riznij administrativnij status mista pryamogo pidporyadkuvannya status yakogo dorivnyuye statusu provinciyi subprovincijne misto napriklad Shenyan abo misto prefektura napriklad Baodin subprefekturne misto napriklad Sujfenhe abo misto povit napriklad Venshan PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Administrativnij podil KNR kit Administrativnij podil KNR 23 lipnya 2010 u Wayback Machine