Язловецький санджак | ||
| ||
Прапор Османської імперії |
Язловецький санджак — адміністративно-територіальна одиниця (санджак) Османської імперії, що була частиною Подільського еялету. Створено 1672 року. Де-факто припинив існування у 1684 році (закріплено 1699 року).
Історія
1672 року почалася війна Османської імперії з Річчю Посполитою. Того ж року було захоплено Кам'янець-Подільський. Восени 1672 року війська під проводом Хусейна-паші захопили й зруйнували язловецький замок. За Бучацьким мирним договором ці землі відійшли до Османської імперії. Було утворено Язловецький санджак у складі Подільського еялету. При цьому Язловець став базою буджацьких татар для розбійних нападів на землі Руського воєводства.
У 1673 році після Другої Хотинської битви війська Речі Посполитої під проводом Яна Олександра Конецпольського звільнили Язловець. У 1676 році під командуванням Ібрагіма Шишмана-паші Язлівець знову захопили османи. Лишез цього часу починається розбудова санджаку.
За короткий час перебування турки міцно уфортифікували замок і зробили з нього один зі своїх найкращих на північному заході висунутих бастіонів. османська влада, сподіваючись залишитися в Язлівці надовго, сприяла переселеню сюди мусульманських родин, які на схилах узгір'їв насадили фруктові дерева.
У 1683 році відновилися бойові дії між Річчю Посполитою і Османською імперією (у рамках Війни Священної ліги). Вже того ж року було османи втратили фортецю Чортків. 1684 року Язлівець було захоплено. До кінця року санджак було відвойовано військами Республіки Обох Націй, фактично з цього часу він припинив існування. Цей статус було закріплено рішенням Карловицького конгресу 1699 року, за яким ці землі передавалися Речі Посполитій.
Адміністрація
З територій Подільського воєводства до складу Язловецького саджаку увійшли округи (нахіє) з центрами в Язловці й Касперівцях. Зі складу Руського воєводства — місто Чортків з округою, які утворили ще одну нахію у складі Язловецького саджаку.
Населення
Внаслідок тривалих війн територія в значній мірі знелюднила. Переважно населення перебувала у містах Язловці, Касперівцях, Чортків. Загалом в Язловецькій і Касперовецькій нахіях було 34 і 28 поселень відповідно. Особий статус мало місто Чортків, де була резиденція субпаші. Основу становили мусульмани і православні. На 1680 рік в Язлівці перебувало 5 парафій, по 1 — в Чорткові, Касперівцях. Ймовірно, османська влада намагалася повернути православне населення до регіону.
Джерела
- Крикун М. Г. «Dariusz Kołodziejczyk. Podole pod panowaniem tureckim: Ejalet Kamieniecki 1672—1699. Warszawa: Oficyna wydawnicza POLCZEK Polskiego Czerwonego Krzyża, 1994. — 255 s.» // Вісник Львівського університету. Серія історична. — Випуск 33. — Львів, 1998. — С. 290—295.
- Нагнибіда Р. В. Оборонні укріплення Подільського воєводства у часи польсько-турецької війни 1672—1699 років // Праці Центру пам'яткознавства. — 2015. — Вип. 27. — С. 206—225.
- Kołodziejczyk D. Podole pod panowaniem tureckim. Ejalet Kamieniecki 1672—1699. — Warszawa, 1994. — S. 63, 75–76, 82, 106, 133, 146, 170. (пол.)
- Kołodziejczyk D. The Ottoman Survey Register of Podolia (ca. 1681): Defter-i Mufassal-i Eyalet-i Kamaniçe. — Cambridge (Mass.), 2004. — Part 1: Text, Translation, and Commentary. — P. 22, 43. (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет