Фіорелло Генрі Ла Ґуардія (італ. Fiorello La Guardia; англ. Fiorello Henry La Guardia; 11 грудня 1882 — 20 вересня 1947) — американський адвокат і політик, який представляв Нью-Йорк у Палаті представників і обіймав посаду 99-го мера Нью-Йорка з 1934 по 1946 рік.
Фіорелло Ла Ґуардія | |
---|---|
італ. Fiorello La Guardia | |
![]() | |
2-ий Генеральний директор UNRRA | |
1 квітня 1946 — 31 грудня 1946 | |
Президент | Гаррі Трумен |
Попередник | |
Наступник | посада скасована |
99-ий Мер Нью-Йорка | |
1 січня 1934 — 1 січня 1946 | |
Президент | Франклін Рузвельт, Гаррі Трумен |
Попередник | |
Наступник | |
5-й Президент Конференції мерів США | |
1935 — 1945 | |
Президент | Франклін Рузвельт, Гаррі Трумен |
Попередник | |
Наступник | |
Член Палати представників США від штату Нью-Йорк | |
4 березня 1923 — 3 березня 1933 | |
Президент | Франклін Рузвельт |
Попередник | |
Наступник | |
10-ий Президент Нью-Йоркського правління муніципальної корпорації | |
1 січня 1920 — 31 грудня 1921 | |
Президент | Вудро Вільсон |
Попередник | |
Наступник | |
Член Палати представників США від штату Нью-Йорк | |
4 березня 1917 — 31 грудня 1919 | |
Президент | Вудро Вільсон |
Попередник | |
Наступник | |
Народився | 11 грудня 1882[1][2][…] Нью-Йорк, Нью-Йорк, США[4][5] |
Помер | 20 вересня 1947[1][2][…] (64 роки) Нью-Йорк, Нью-Йорк, США[4] |
Похований | Вудлон[5] |
Відомий як | політик |
Громадянство | |
Alma mater | Нью-Йоркський університет, d, d і d |
Політична партія | Республіканська партія США |
Батько | Акіле Луїджі Карло Ла Ґуардія |
Мати | Ірен Луцатто Коен Ла Ґуардія |
У шлюбі з | Теа Альмеріґотті Ла Ґуардія (пом. у 1921), Мері Фішер Ла Ґуардія (одруж. в 1929) |
Професія | юрист |
Звання | майор |
Релігія | Єпископальна церква |
Нагороди | |
![]() | |
![]() | |
Життєпис
Ранні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU1TDBacGIzSmxiR3h2WDB4aFgwZDFZWEprYVdGZllXNWtYMlpoYldsc2VWOXBibDh4T0Rrd2N5NXdibWN2TWpJd2NIZ3RSbWx2Y21Wc2JHOWZUR0ZmUjNWaGNtUnBZVjloYm1SZlptRnRhV3g1WDJsdVh6RTRPVEJ6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Фіорелло Ла Ґуардія народився 11 грудня 1882 року в Грінвіч-Вілледжі в Нью-Йорку в сім'ї італійських іммігрантів. Його батько, Акіле Луїджі Карло Ла Ґуардія, був музикантом, який іммігрував до США разом зі своєю дружиною Ірен Луцатто Коен Ла Ґуардія у 1880 році. У 1885 році батько Фіорело Акіле вступив на військову службу до Армії США: його призначили головним музикантом в Одинадцятий Піхотний Полк. У зв'язку з військовою службою Акіле сім'я Ла Ґуардія переїхала до військового Форту Саллі, що розташовувався у тодішній Території Дакота. Через кілька років сім'я Ла Ґуардія разом із Одинадцятим Піхотним Полком переїхала до селища Сакетс-Гарбор у штаті Нью-Йорк, де розташовувався військовий пост. У Сакетс-Гарбор Фіорело почав відвідувати школу. У 1890 Ла Ґуардія знову переїхали із Одинадцятим Піхотним Полком до Форту Гуачука у Аризоні. У 1892 році Ла Ґуардія переїхали до Форту Віпл (зараз — місто Прескотт) в Аризоні, де Фіорелло відвідував школу, а також працював продавцем молока. В сім'ї Ла Ґуардія рідко говорили італійською мовою: Акіле Ла Ґуардія вважав, що, оскільки зараз вони є американцями, потрібно практикувати англійську мову.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDBacGIzSmxiR3h2WDB4aFgwZDFZWEprYVdGZlFXZGxYekV6TG5CdVp5OHlNakJ3ZUMxR2FXOXlaV3hzYjE5TVlWOUhkV0Z5WkdsaFgwRm5aVjh4TXk1d2JtYz0ucG5n.png)
Фіорелло закінчив середню школу у 1898 році, і його призначили випускником, що оголошує прощальну промову. Через кілька днів він почав навчання у старшій школі, однак полк його батька перевели до Мобілу, Алабама, в той час як жінки та діти військовослужбовців цього полку жили на території військового посту біля Сент-Луїсу, Міссурі. У Сент-Луїсі Фіорелло безуспішно намагався записатись до армії, а потім почав працювати у місцевій газеті Saint Louis Post-Dispatch, яка належала Джозефу Пулітцеру. У 1898 році батька Фіорелло звільнили з армії за станом здоров'я і сім'я переїхала до італійського міста Тріест, яке тоді знаходилось під владою Австро-Угорщини, і де жила сім'я матері Фіорелло.
Австро-Угорщина (1898—1906)
Перші два роки у Трієсті Ла Ґуардія допомагав своєму батьку у різних підприємницьких спробах: продаж товарів з візку та постачальник для круїзних кораблів. У 1900 році Ла Ґуардія поїхав до Будапешту, де йому запропонували роботу перекладача в американському консульстві. Під час роботи у Будапешті Ла Ґуардія познайомився із відомою тоді американською танцюристкою Лої Фуллер, яка загубила паспорт у Будапешті, а Ла Ґуардія їй доставив новий. Крім того, Ла Ґуардія вмовив акомпаніатора танцюристки Айседори Дункан не покидати своєї роботи, як той хотів зробити. Ла Ґуардія згадував, що ніколи не розумів, чому цим питанням займалось консульство.
Через три роки роботи у консульстві Ла Ґуардія призначили головою консульської установи у австро-угорському місті Фіуме (зараз — місто Рієка в Хорватії).Одним з його обов'язків на цій посаді було забезпечити виконання правил охорони здоров'я на кораблях, що відпливали від порту Фіуме до США. Одного разу Ла Ґуардія особисто з'явився на медичне обстеження пасажирів кораблю, що спантеличило представника перевізника. В той час, якщо пасажир корабля прибував до США з певними хворобами, його відсилали назад, за рахунок перевізника. У Вашингтоні на Ла Ґуардія скаржились за те, що він не підписує судну відповідний сертифікат без медичного обстеження пасажирів, однак Державний департамент США підтримав його підхід. У 1904 році помер батько Ла Ґуардія, і його сім'я переїхала до нього з Трієста.
Ла Ґуардія безуспішно намагався просунутись у кар'єрі в Державному департаменті США: спочатку він просив надати консульській установі у Фіуме статусу консульства, після того, як йому в цьому відмовили, він просив призначити його Генеральним консулом у Белграді, однак і цього разу він отримав відмову. У 1906 році Ла Ґуардія звільнився зі служби в Держдепартаменті. Він влаштувався стюардом та перекладачем на пароплаві, на якому повернувся до США.
Повернення до США
У США Ла Ґуардія декілька тижнів пропрацював на цегляному заводі у Огайо, але, оскільки там не було можливостей для навчання, яке він хотів продовжити, щоб стати юристом, він покинув роботу та поїхав до Нью-Йорка. У Нью-Йорку Ла Ґуардія влаштувався перекладачем у Товаристві попередження жорстокості до дітей. Потім він працював клерком у пароплавній компанії, а пізніше — стенографістом у компанії з продажу одягу . Він також відвідував вечірню школу, щоб підготуватися до кваліфікаційного іспиту на цивільну державну службу. Ла Ґуардія успішно склав іспит та у 1907 році влаштувався перекладачем у імміграційному центрі, що розташовувався на острові Елліс y Верхній Затоці Нью-Йорку. Як перекладач, він також брав участь у засіданнях Нічного суду, який розглядав справи іммігрантів, що порушили закон. По вечорах Ла Ґуардія навчався у Школі права Нью-Йоркського університету.
У 1910 році Ла Ґуардія закінчив навчання у Школі права Нью-Йоркського університету, здобувши ступінь бакалавра права. У тому ж році він склав адвокатський іспит та став членом адвокатської колегії. Він звільнився з імміграційного центру та відкрив власну юридичну фірму у Нью-Йорку. У цей період Ла Ґуардія працював над справами про тілесні ушкодження, депортацію іммігрантів, оренду приміщень, трудові спори, тощо. У 1912 році він почав працювати із партнером Раймондо Канудо. Їхня фірма займалась переважно імміграційними справами. У 1913 році Ла Ґуардія був посвячений у члени масонську ложу Гарібальді. У 1914 році Ла Ґуардія почав працювати у партнерстві з єврейськими юристами та консультував своїх клієнтів на їдиші.
Ла Ґуардія також вів насичене соціальне життя. Він вступив до Республіканського клубу, який був противагою товариству — політичному клубу, який контролював висунення кандидатів на політичні посади від Демократичної партії у Нью-Йорку та штаті Нью-Йорк. Крім того, навколо Ла Ґуардія сформувалось різноманітне коло друзів та однодумців, до яких входили письменниця , скульптор , скульптор та поет , поет та політичний активіст , та авіаконструктор . Коли Беланка вирішив створити свою компанію з конструювання літаків, Ла Ґуардія став її директором, а також займався юридичними справами компанії.
Початок політичної діяльності
У 1914 році Ла Ґуардія невдало балотувався до Палати представників США, програвши вибори демократу . Фарлі виграв вибори лише з невеликою перевагою: набрав на 1700 голосів більше ніж Ла Ґуардія. Тим не менш, завдяки непоганому результату на виборах, Ла Ґуардія став важливою фігурою у місцевій Республіканській партії. Республіканці домоглись для Ла Ґуардія посади заступника Генерального прокурора штату Нью-Йорк. На цій посаді Ла Ґуардія відзначився тим, що намагався безуспішно засудити лонг-айлендські устричні компанії за вилов молодих гребінцевих, нью-джерсійські заводи за забруднення повітря у Нью-Йорку, та м'ясоконсервні фабрики за неправильне позначення ваги.
У 1916 році Ла Ґуардія взяв участь у виборах до Палати представників США як кандидат, висунутий Республіканською партією. На цих виборах йому знову протистояв демократ , який волів переобратись членом Палати представників від штату Нью-Йорк. Ла Ґуардія вів жваву передвиборчу кампанію, під час якої виступав із промовами на їдиші, запевняв вихідців з Ірландії, що підтримував Ірландську республіканську армію, а вихідцям з Німеччини зізнавався, що йому не подобалось зростаючі анти-німецьки настрої в США. Він безуспішно викликав Фарлі на дебати та закидав йому необізнаність про стан справ у окрузі, який той представляв. Зрештою, Ла Ґуардія мінімально обійшов Фарлі, набравши на 357 голосів більше. Обравшись до Палати представників США, Ла Ґуардія став національною знаменитістю, оскільки йому вдалося обратись від штату Нью-Йорк без підтримки потужної та впливової організації . Він також став першим американцем італійського походження, обраним до Конгресу США.
Перша світова війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZpTDB4aFgwZDFZWEprYVdGZllXbHlabTl5WTJVdWNHNW5Mekl5TUhCNExVeGhYMGQxWVhKa2FXRmZZV2x5Wm05eVkyVXVjRzVuLnBuZw==.png)
У 1917 році Ла Ґуардія, який підтримував вступ США у Першу світову війну, став одним із п'ятьох конгресменів, які мобілізувались до армії США. Ла Ґуардія записався до авіаційного підрозділу і отримав звання першого лейтенанта. У жовтні 1917 року підрозділ, в якому служив Ла Ґуардія, був прибув до італійського міста Фоджа, де народився батько Ла Ґуардія. Під час війни Ла Ґуардія тренував військових, виконував бомбардувальні місії на австрійському фронті, брав участь у таємних операціях та пережив авіакатастрофу. Він також скасував контракт на поставку розвідувальних літаків із італійською компанією SIA через те, що у літаків, сконструйованих компанією відпадали крила під час польоту. У січні 1918 року Ла Ґуардія став членом Об'єднаної авіаційної комісії армії і флоту. Фактично він очолив американську авіацію в Італії. Ла Ґуардія також займався агітацією: він запевняв італійців, що США вступили у війну не для того, щоб продовжити її, а щоб завершити її. Він також закликав італійців позичити італійському уряду гроші на війну. Ла Ґуардія залишив армію у званні майора у жовтні 1918 року.
Подальша кар'єра
У 1918 році Ла Ґуардія знову взяв участь у виборах до Палати представників США. Хоча він не зміг вести повноцінну передвиборчу кампанію через військову службу, його досягнення на військовій службі зробили його знаменитим. На цей раз Ла Ґуардія мав підтримку як демократів, включаючи товариство Таманні-хол, так і республіканців. Головним суперником Ла Ґуардія на цих виборах був соціаліст, економіст та колишній викладач Пенсільванського університету . Ла Ґуардія критикував Ніарінґа за антивоєнну позицію, наголошуючи на тому, що європейські соціалісти підтримували свої уряди у війні. Він виграв вибори, набравши 14 523 голосів, у той час, як Ніарінґ набрав 6 514 голосів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDBacGIzSmxiR3h2WDJGdVpGOVVhR1ZoWDB4aFgwZDFZWEprYVdFdWNHNW5Mekl5TUhCNExVWnBiM0psYkd4dlgyRnVaRjlVYUdWaFgweGhYMGQxWVhKa2FXRXVjRzVuLnBuZw==.png)
У березні 1919 року Ла Ґуардія одружився із Теа Альмеріґотті, іммігранткою з Трієста, з якою він познайомився у 1915 році. У тому ж році республіканці вмовили його взяти участь у виборах до Нью-Йоркського правління муніципальної корпорації, пообіцявши йому, що це відкриє шлях до кандидатства у мери Нью-Йорка. Ла Ґуардія виграв вибори та став президентом Нью-Йоркського правління муніципальної корпорації, що на той час було другою найважливішою посадою в Нью-Йорку. На цій посаді Ла Ґуардія відзначився тим, що блокував спроби вигнати п'ятьох соціалістів, які обрались до Легіслатури штату Нью-Йорк, домігся скасування контрактів на будівництво та матеріали із завищеними цінами, заблокував підвищення зарплатні штатним службовцям, чия зарплатня складала більше ніж 5000 доларів США на рік, а також тим, що конфліктував із тодішнім губернатором штату Нью-Йорк , зокрема, через закон про прямі праймериз, який Міллер хотів скасувати.
Нейтан Л. Міллер, своєю чергою, знищив шанси на висунення Ла Ґуардія кандидатом на посаду мера Нью-Йорка від Республіканської партії. Ла Ґуардія програв праймериз Генрі Каррену, і той став кандидатом від Республіканської партії на виборах мера Нью-Йорка у 1921 році. У 1922 році, коли сплив строк його повноважень президента Нью-Йоркського правління муніципальної корпорації, Ла Ґуардія повернувся до юридичної практики у Нью-Йорку, почавши працювати у La Guardia, Sapinsky & Amster — юридичній фірмі, яку він співзаснував. У тому ж році республіканці висунули Ла Ґуардія кандидатом на вибори у Палату представників від штату Нью-Йорк.
На виборах Ла Ґуардія протистояв соціалісту . Передвиборча платформа Ла Ґуардія включала обіцянки закону про мінімальну заробітну платню, про пенсії за віком, про дитячу працю, про скасування судових заборон у колективних трудових спорах, про виплати на випадок непрацездатності тощо. Він виграв вибори з перевагою у 254 голоса. З тих пір Ла Ґуардія успішно переобирався до Палати представників до 1932 року, коли він програв вибори демократу на фоні стрімко падаючою популярності Республіканської партії.
У 1929 році Ла Ґуардія безуспішно брав участь у виборах мера Нью-Йорка: він програв діючому меру . У 1933 році Ла Ґуардія знову взяв участь у виборах мера Нью-Йорка. На цих виборах Ла Ґуардія протистояв діючому меру Нью-Йорка та демократу . Ла Ґуардія виграв вибори, набравши 858 511 голосів, у той час, яка Маккі та О'Браєн набрали 604 405 та 586 100 голосів відповідно. У 1934 році Ла Ґуардія став мером Нью-Йорка. У 1936 році Ла Ґуардія обрали президентом Конференції мерів США, і він залишався ним до 1945 року.
Останні роки життя
Під час Другої світової війни президент США Франклін Рузвельт призначив Ла Ґуардія директором Офісу Цивільної оборони, а також головою Спільної оборонної ради США та Канади. У 1945 році Ла Ґуардія вирішив не переобиратись на посаду мера Нью-Йорка. Покинувши посаду мера Нью-Йорка, Ла Ґуардія вів радіопередачі, а також писав колонку. У 1946 році Ла Ґуардія призначили генеральним директором УННРА, Адміністрації Організації Об'єднаних Націй для допомоги і відбудови, однак скоро звільнився з посади, коли США та Британія припинили фінансування організації. У 1947 році в нього почало погіршуватись здоров'я: він страждав від хребетного болю, що був наслідком травми, яку він отримав в авіакатастрофі під час Першої світової війни. Під час медичного обстеження в нього виявили рак підшлункової залози. Він помер 20 вересня 1947 року.
Діяльність у Палаті представників США
1917—1919
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTDBZdVNDNWZUR0ZIZFdGeVpHbGhYMHhQUTE4eE5qSTJPVFUxTkRFeU9DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSaTVJTGw5TVlVZDFZWEprYVdGZlRFOURYekUyTWpZNU5UVTBNVEk0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Під час перших двох каденцій (1917—1919 рр.) Ла Ґуардія, порушивши негласне правило, що «молодші» конгресмени, тобто ті, хто потрапив до Конгресу вперше, мали не висловлюватись, коли говорять їхні старші колеги, представив законопроект, який передбачав ув'язнення в мирний час і смертну кару під час війни для тих, хто продає недоброякісну їжу, одяг, амуніцію або зброю армії чи флоту. Законопроект передали до Юридичного комітету Палати представників, де він і був похований. Він також став одним із членів Палати представників, які підтримали оголошення війни Німеччині у квітні 1917 року. Крім того, Ла Ґуардія підтримав заходи, пов'язані з оголошенням війни, такі як мобілізація. Тим не менш він різко виступав проти Законопроекту про шпигунство (який став ), зокрема, через те, що він давав президенту США повноваження припиняти публікацію будь-якої інформації, яка стосувалась «національної оборони». Він сказав Палаті: «Дозвольте мені припустити, що дивізію чи табір годували неналежним чином, і що внаслідок цього вся дивізія була виведена з ладу і з цієї причини не могла бути мобілізована. Газетам і всім іншим буде заборонено висвітлювати ці дії, тому що це виявить фактичний стан того табору чи полку». Коли було запропоновано обмежити кожного конгресмена п'ятьма хвилинами в дебатах щодо законопроекту про шпигунство, Ла Ґуардія рішуче запротестував: це не те питання, яке можна чи потрібно обговорювати за п'ять хвилин, оскільки цей законопроект був революційним заходом. Він також попереджав інших членів Палати: якщо законопроект буде прийнятий, він змінить усе, за що колись стояв і стоїть прапор США. Потужна атака на цензурні положення законопроекту з боку Ла Ґуардія, прогресистів, а також преси, призвели до скасування цих положень.
Ла Ґуардія виступав проти , оскільки він надав президенту широкі повноваження включати цілі групи іноземців у категорію «ворога» без урахування особистих прав. Його поправки до відповідного законопроекту були відхилені. Водночас Ла Ґуардія підтримував законопроект, що передбачав позику трьох мільярдів доларів США союзникам США у Першій світовій війні. Ла Ґуардія виступав проти того, щоб дохід одиноких чоловіків, що заробляли більше ніж 1000 доларів США на рік, підлягав оподаткуванню, та проти підвищення тарифів на поштові послуги.
Повернувшись до Палати представників після військової служби та виборів, Ла Ґуардія представив резолюцію про скасування в той час, коли переслідування радикалів за цим Законом множилися щодня. На додаток, Ла Ґуардія представив резолюцію, яка наказувала американським делегатам на Паризькій мирній конференції протестувати проти спалахів антисемітизму, про які повідомляли у новоствореній Польщі та інших частинах Європи. Як писав Говард Зінн, в результаті Державний департамент отримав запевнення від низки країн, що вони не будуть переслідувати євреїв.
Ла Ґуардія був жорстким противником запровадження «сухого закону». Під час слухань щодо , призваного забезпечити виконання «сухого закону», введеного Вісімнадцятою поправкою до Конституції США, він вказував на те, що такий закон не можливо виконати, а також на те, що він не вирішить проблему зловживання алкоголем. Ла Ґуардія вважав проблему алкоголізму питанням освіти, а не питанням законодавства.
У Фіумському конфлікті, а саме суперечок, щодо того, якій країні має відійти місто Фіуме (сучасна Рієка) з околицями, Ла Ґуардія був на боці Італії. У сенатському Комітеті з міжнародних відносин він заявив, що «люди Фіуме є італійськими за духом, кров'ю, мовою та в усіх відношеннях». Одним із каменів спотикання на шляху до вирішення Фіумського питання був той факт, що Сусак, важливе передмістя Фіуме, було переважно хорватським, але Ла Ґуардія безтурботно проігнорував це, сказавши, що «дух Фіуме, включаючи Сусак, буде італійським». Він нагадав Комітету про дев'ятий пункт з Чотирнадцяти пунктів Вільсона, відповідно до якого кордони Італії мали виправитись за «чітко впізнаваними національними лініями».
1923—1933
У 68-ому Конгресі Ла Ґуардія виступав проти законопроекту, що обмежував імміграцію з південної та східної Європи. Він наступним чином висловлювався щодо законопроекту: «він ненауковий, тому що він не відповідає економічному стану країни, тому що він є результатом обмеженості поглядів і фанатизму, а також тому, що він натхненний, заохочуваний та підстьобнутий впливами …, постійно одержимими англосаксонською зверхністю». Поправка Ла Ґуардія щодо квот іммігрантів, що дозволяла більший потік, була відхилена. Після того, як законопроект був прийнятий, Ла Ґуардія почав працювати над поправками, щоб зменшити тягар закону. Так, у грудні 1924 року він представив поправку, яка дозволяла сім'ям громадян і претендентам на громадянство в'їжджати в країну на неквотній основі. На початку 1927 року Ла Ґуардія домігся, щоб Палата представників поширила неквотний статус на дітей американських громадян віком від вісімнадцяти до двадцяти одного року, але до кінця сесії залишилося лише кілька днів, а в Сенаті його законопроект залишився без руху.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlqTDJNNUwweGhSM1ZoY21ScFlWOURiMjVuY21WemN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У питаннях міжнародної політики Ла Ґуардія тримався позиції невтручання у справи країн Карибського регіону: він різко критикував втручання у справи Нікарагуа та використання американських військ для тиску на лідерів країни, закликаючи негайно вивести американські війська, які увійшли до Нікарагуа взимку 1927 року. Ла Ґуардія також критикував діяльність США у Гаїті, де існувало щось подібне до протекторату з моменти висадки американських війську у 1915 році. Крім того, Ла Ґуардія виступав за більшу автономію для Пуерто-Ріко: у 70-му Конгресі він вніс законопроект про всенародні вибори губернатора Пуерто-Ріко та отримав телеграми подяки від Сенату та Палати представників цього острова. Однак законопроект застряг у комітеті.
Ла Ґуардія був одним із тих, хто підтримували ідею міжнародних організацій. Зокрема, він був серед членів Палати представників, які ухвалили рішення, що США має приєднатись до Постійної палати міжнародного правосуддя.
Ла Ґуардія завзято виступав проти здачі в оренду компанії Генрі Форда прав для розвитку долини Теннессі для виробництва нітратів. Водночас він підтримував великі проєкти за державні кошти, такі, як будівництво дамби на річці Колорадо. Ла Ґуардія був прибічником контролю цін на оренду нерухомості і голосував за відповідний законопроект. На додаток він виступав проти законопроекту Макнарі-Гауґена про допомогу фермерам, який передбачав, що уряд буде вивозити надлишки сільськогосподарської продукції за кордон, щоб підтримувати високі внутрішні ціни на сільськогосподарську продукцію. Ла Ґуардія стверджував, що такий підхід просто підвищить ціни на сільськогосподарську продукцію, завдаючи шкоди споживачам, не захищаючи обидві групи від газових трестів, трестів сільськогосподарської техніки, шкіряних трестів. Він наполягав, що натомість було потрібне комплексне законодавство, що встановлювало б національне регулювання транспорту, продажу та грошей.
У 1932 році Ла Ґуардія став співавтором , який звужував повноваження федеральних судів видавати судові заборони в трудових спорах, а також забороняв закріплювати в трудових договорах зобов'язання працівника не вступати до профспілок. Ла Ґуардія представляв законопроекти, що звужували повноваження федеральних судів видавати судові заборони в трудових спорах, починаючи з 1924 року. Однак кожного разу такі законопроекти залишались похованими у Юридичному комітеті Палати представників. У Сенаті сенатор від Небраски працював над законопроектом, що забороняв закріплювати в трудових договорах зобов'язання працівника не вступати до профспілок. Однак його законопроект також не був прийнятий Сенатом. На початку 1932 року, коли зібрався 72-ий Конгрес, Норріс та Ла Ґуардія представили законопроект, кожен у своїй палаті. У Сенаті дебати розпочалися 23 лютого 1932 року, коли Норріс взяв слово для рішучого захисту законопроекту. Передбачаючи, що законопроект будуть критикувати з точки зору його конституційності, він стверджував, що Конгрес має право проголошувати державну політику з будь-якого питання, де він має право видавати закони. Через тиждень, після голосування проти низки поправок, спрямованих на послаблення законопроекту, Сенат ухвалив його 75 голосами проти 5.
У Палаті представників дебати з приводу законопроекту Норріса-Ла Ґуардія розпочалися 8 березня 1932 року. Законопроект зазнав значної критики, зокрема, від члена Палати представників від Пенсільванії . Бек захищав використання судових заборон у трудових спорах на тій підставі, що працівникам не слід надавати привілеїв, в яких відмовляють іншим. «Що може бути гуманнішим і благодійнішим, — запитував Бек, — ніж цей метод вирішення трудових спорів? Суд… лише наказує йому [робітникові] утримуватися від втручання у власність свого роботодавця та свободу інших робітників працювати на свого роботодавця». Ухвалюючи законопроект, заявив він, Конгрес «зробить довгий марш у бік Москви». Ла Ґуардія взяв слово та пояснив, що законопроект був необхідним, тому що деякі федеральні судді служили могутнім фінансовим інтересам, а проголошення державної політики робитися обраними представниками американського народу, а не політично призначеним федеральним суддею. Зрештою, Палата представників прийняла законопроект переважною більшістю голосів 362 проти 14.
Діяльність на посаді мера Нью-Йорка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDBacGIzSmxiR3h2WDB4aFIzVmhjbVJwWVY5M2FYUm9YMmhoYkdsaWRYUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVpwYjNKbGJHeHZYMHhoUjNWaGNtUnBZVjkzYVhSb1gyaGhiR2xpZFhRdWFuQm4uanBn.jpg)
Коли Ла Ґуардія вступив на посаду 1 січня 1934 року, Нью-Йорк був на межі банкрутства. «Банкірська угода» надала кредиторам міста право вето на муніципальні витрати. Більше 230 000 жителів Нью-Йорка були безробітними, і кожен шостий житель Нью-Йорка жив на соціальні виплати. Першим кроком Ла Ґуардія на посаді мера стала вимога ширших виконавчих повноважень: він підготував законопроект, який давав меру повноваження подолати існуючі закони про формування органів міської влади і реорганізувати міську бюрократію, а також визначати заробітну платню кожного муніципального працівника своїм виконавчим наказом. Законопроект вимагав схвалення владою штату Нью-Йорк. У тодішнього губернатора штату Нью-Йорк були сумніви щодо законопроекту: «Жоден чоловік у цій країні ніколи не вимагав і не отримував такої диктаторської влади, яка буде в тебе у разі прийняття цього законопроекту», — писав він Ла Ґуардія.
Ла Ґуардія запустив потужну медіакампанію на захист свого законопроекту: від давав промови на радіо, а також на різних заходах. Газети почали складати списки законодавців, які голосували проти законопроекту. На законодавців та губернатора штату Нью-Йорк також чинився тиск з Вашингтону. Зрештою, законопроект був прийнятий, і Ла Ґуардія отримав широкі повноваження, хоча й дещо звужені у порівнянні з тими, які були в оригінальному законопроекті. Ла Ґуардія також домовився із кредиторами міста про зменшення процентної ставки, і таким чином, місту стало легше продавати міські бонди (довгострокові облігації). Ла Ґуардія домігся запровадження 2-відсоткового податку на продажі з метою фінансування муніципальних соціальних програм. З його боку це був компроміс, адже, будучи членом Палати представників, він був опонентом податку на продажі.
У 1935 році Ла Ґуардія довелось мати справу із гарлемськими расовими заворушеннями, що спалахнули через неправдиві чутки, що поліція забила на смерть чорного хлопця, який вкрав щось у місцевій крамниці. Біля крамниці зібрався розлючений натовп, який напав на крамницю та розкрав її. Заворушення розповсюдились по Гарлему, і до того, як було відновлено порядок, загинуло троє осіб, а більше 100 осіб отримали тілесні ушкодження. Також більше 250 крамниць були пограбовані. В результаті було заарештовано 125 осіб. Після заворушень Ла Ґуардія призначив комісію для вивчення стан справ у Гарлемі. Комісія провела 25 слухань, у процесі яких 125 свідків дали свідчення. За результатами вивчення Комісія видала доповідь під назвою «Негри в Гарлемі: Доповідь про соціальні та економічні умови, відповідальні за спалах 19 березня 1935 року» (англ. The Negro in Harlem: A Report on Social and Economic Conditions Responsible for the Outbreak of March 19, 1935). У доповіді говорилось, що економічні проблеми в Гарлемі могли бути вирішені більш агресивним втручанням уряду в попередження расової дискримінації у сфері муніципального працевлаштування. Крім того, у доповіді зазначалось, що має бути забезпечено більш суворе виконання житлового кодексу для того, щоб боротись із перенаселенням та завищенням цін. Відповідно до доповіді, нижчі рівні освіти та охорони здоров'я, могли б бути покращені, якби до Гарлема ставились так само, як і до інших районів Нью-Йорка. На додаток, у доповіді зазначалось, що населення Гарлема так легко повірило у неправдиві чутки, тому що у нью-йоркської поліція була репутація жорсткої та брутальної установи, і тому рекомендувалось створити громадську раду, яка б розглядала скарги громадян на поліцію. За часів Ла Ґуардія у Гарлемі були створені нові центри охорони здоров'я, школи, а також дитячі майданчики.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6TDBaeVlXNXJiR2x1WDBRdVgxSnZiM05sZG1Wc2RGOWhibVJmUm1sdmNtVnNiRzlmVEdGSGRXRnlaR2xoWDJsdVgwaDVaR1ZmVUdGeWExOHRYMDVCVWtGZkxWOHhPVFkzTmpRdWFuQm5Mekl5TUhCNExVWnlZVzVyYkdsdVgwUXVYMUp2YjNObGRtVnNkRjloYm1SZlJtbHZjbVZzYkc5ZlRHRkhkV0Z5WkdsaFgybHVYMGg1WkdWZlVHRnlhMTh0WDA1QlVrRmZMVjh4T1RZM05qUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Мер Ла Ґуардія отримав щедре фінансування від федеральної влади на потреби міста, пообіцявши президенту США Франкліну Рузвельту, що зробить Нью-Йорк вітриною політики Нового курсу. У перші 100 днів Ла Ґуардія на посаді мера Нью-Йорк отримав від федерального уряду 50 мільйонів доларів США. Частина цих коштів пішла на розбудову та реконструкцію парків, якою завідував нью-йоркський чиновник та містобудівник Роберт Мозес. Біля 68 000 працівників було задіяно у розбудові та реконструкції парків, багато з яких до того було безробітними. Між 1934 та 1938 роками Нью-Йорк отримав 1.5 мільярди доларів США від федерального бюджету на громадські споруди. Федеральні гранти та позики значно змінили вигляд міста: були побудовані, зокрема, Тунель Лінкольна, (міст ім. Роберта Ф. Кеннеді), , що з'єднує Бруклін із Квінзом.
У період правління Ла Ґуардія Нью-Йорк уперше запропонував державне житло, єдину систему транспорту, навчання та субсидії для мистецтва та музики. Соціальні виплати стали фінансуватись із податку на продаж, а законодавство місто змінено таким чином, щоб централізувати муніципальні повноваження, консолідувати департаменти, ліквідувати районні та окружні офіси. Крім того, Ла Ґуардія відзначився боротьбою з тим, що він вважав аморальними явищами. Він оголосив непримиренну війну ігорному бізнесу, закрив бурлеск-шоу та прибрав пікантні журнали з газетних кіосків, покладаючись на своє повноваження «прибирати сміття».
Опитування 1993 року серед істориків, політологів і урбаністів, проведене Мелвіном Г. Голлі з Університету Іллінойсу в Чикаго, показало, що Ла Ґуардія став найкращим мером, серед мерів великих міст США, що обіймали посаду між 1820 і 1993 роками.
Номінації та нагороди
У 1940 році Єльський університет присвоїв Ла Ґуардія почесний ступінь доктора права. У 1944 році Ла Ґуардія отримав премію Пібоді за видатні суспільні заслуги. У 1946 році Ла Ґуардія отримав Орден Відродження Польщі за його роботу в УННРА.
Особисте життя
Перша дружина Ла Ґуардія Теа померла у 1921 році від туберкульозу. У 1920 році у Теа та Ла Ґуардія народилась дочка Фіоретта, яка також померла у 1921 році від туберкульозу. У 1929 році Ла Ґуардія одружився зі своєю помічницею Мері Фішер. У 1933 році Мері та Фіорелло вдочерили Джин, дочку сестри Теа, а також всиновили Еріка.
Мемуари
У 1948 році були опубліковані мемуари Ла Ґуардія «Становлення повстанця: автобіографія, 1882-1919» (англ. The Making Of An Insurgent: An Autobiography, 1882-1919).
Вшанування пам'яті
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTgyTHpZMUx6Qk1ZVWQxWVhKa2FXRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
На честь Ла Ґуардія названий нью-йоркський аеропорт Ла-Ґуардія. Крім того, на його честь названа Вища школа музики, мистецтва та театрального мистецтва Фіорелло Ла Ґуардія в Нью-Йорку, а також Громадський коледж Ла-Ґуардія в Нью-Йорку. В 1976 році Поштова служба США вшанувала Ла Ґуардія, розмістивши його зображення на пам'ятній марці. У 1994 році у Грінвіч-Вілледжі у Нью-Йорку встановили статую Ла Ґуардія.
В популярній культурі
Наступні актори зіграли Ла Ґуардія:
- Дейв Менлі —в американському фільмі 1942 року «Гордість Янкі» Сема Вуда
- Філ Арнольд — в американському фільмі 1955 року «Військовий суд Біллі Мітчела» (англ. The Court-Martial of Billy Mitchell)
- Соррел Брук — в американському телефільмі 1977 року «Дивовижний Говард Г'юз» (англ. The Amazing Howard Hughes)
- Аль Россі — в американському телефільмі 1996 року «Душа гри» (англ. Soul of the Game)
- Вінні Дженна — в американському фільмі 2004 року «Ангели із залізними щелепами» (англ. Iron Jawed Angels)
У 1959 році вийшов присвячений Ла Ґуардія мюзикл «Фіорелло!» (англ. Fiorello!), в якому його зіграв актор , який отримав за цю роль премію Тоні.
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Encyclopædia Britannica
- SNAC — 2010.
- Deutsche Nationalbibliothek Record #11877848X // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Find a Grave — 1996.
- Rodman, Bella (1962). Fiorello La Guardia [Фіорелло Ла Ґуардія] (англ.). New York: Hill and Wang.
- Elliott, Lawrence (1983). Little flower: the life and times of Fiorello La Guardia [Маленька квітка: життя та часи Фіорелло Ла Ґуардія] (англ.). New York: Morrow. ISBN .
- Manners, William (1976). Patience and fortitude : Fiorello La Guardia : a biography [Терпіння і сила духу: Фіорелло Ла Ґуардія: біографія] (англ.). New York: Harcourt Brace Jovanovich. ISBN .
- Kessner, Thomas (1989). Fiorello H. La Guardia and the making of modern New York [Фіорелло Ла Ґуардія та становлення сучасного Нью-Йорку] (англ.). New York: McGraw-Hill. ISBN .
- Kessner, Thomas (2000). La Guardia, Fiorello Henry [Ла Ґуардія, Фіорелло]. American National Biography (англ.).
- Zinn, Howard (1959). La Guardia in Congress [Ла Ґуардія в Конгресі] (англ.). Norton & Company.
- Heckscher, August; Robinson, Phyllis C. (1978). When LaGuardia was mayor : New York's legendary years [Коли Ла Ґуардія був мером: легендарні роки Нью-Йорка] (англ.). Norton. ISBN .
- Jeffers, H. Paul (2002). The Napoleon of New York: Mayor Fiorello La Guardia [Нью-йоркський Наполеон: Мер Фіорелло Ла Ґуардія] (англ.). John Wiley & Sons. ISBN .
- Siegel, Frederick F. (1997). The future once happened here [Тут колись відбувалося майбутнє] (англ.). Free Press. ISBN .
- Holli, Melvin G (1999). The American mayor: the best & the worst big-city leaders [Американські мери: найкращі та найгірші міські лідери] (англ.). Pennsylvania State University Press. ISBN .
- Honorary Degrees Since 1702 | Office of the Secretary and Vice President for University Life. secretary.yale.edu. Процитовано 21 травня 2024.
- Institutional Award: WNYC Radio and Mayor Fiorello Laguardia, New York, NY, for Outstanding Public Service by a Local Station. The Peabody Awards (амер.). Процитовано 21 травня 2024.
- Uchwała Prezydium Krajowej Rady Narodowej z dnia 19 sierpnia 1946 r. o odznaczeniach przedstawicieli UNRRA za wybitne wzmożenie pomocy dla Polski w ramach UNRRA (PDF). Sejm Rzeczpospolitej Polskiej (пол.). Prezydium Krajowej Rady Narodowej. 19 серпня 1946. Процитовано 25 травня 2024.
- Dunlap, David W. (29 липня 2015). Overhauling La Guardia, an Airport With a Historical Name but a Tarnished Image [Капітальний ремонт аеропорту Ла Ґуардія , аеропорту з історичною назвою, але зіпсованим іміджем]. New York Times (англ.). Процитовано 21 травня 2024.
- Mission & History -. www.laguardiahs.org. Процитовано 21 травня 2024.
- LaGuardia Community College Hosts “Meet Mayor LaGuardia” Event, April 4 - LaGuardia Community College (амер.). 6 березня 2024. Процитовано 22 травня 2024.
- Prominent Americans Issue (1965-1978). postalmuseum.si.edu (англ.). Процитовано 21 травня 2024.
- Fiorello La Guardia Statue. NYC Parks (англ.).
- Всі актори фільму Гордість янкі (1942). Kinobaza. Процитовано 23 червня 2024.
- Всі актори фільму The Court-Martial of Billy Mitchell (1955). Kinobaza. Процитовано 24 травня 2024.
- Всі актори фільму The Amazing Howard Hughes (1977). Kinobaza.com.ua. Процитовано 23 червня 2024.
- Всі актори фільму Soul of the Game (1996). Kinobaza. Процитовано 23 червня 2024.
- Всі актори фільму Ангели із залізними щелепами (2004). Kinobaza. Процитовано 23 червня 2024.
- Winners. www.tonyawards.com (англ.). Процитовано 25 травня 2024.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fiorello Genri La Guardiya ital Fiorello La Guardia angl Fiorello Henry La Guardia 11 grudnya 1882 20 veresnya 1947 amerikanskij advokat i politik yakij predstavlyav Nyu Jork u Palati predstavnikiv i obijmav posadu 99 go mera Nyu Jorka z 1934 po 1946 rik Fiorello La Guardiyaital Fiorello La GuardiaFiorello La Guardiya2 ij Generalnij direktor UNRRA1 kvitnya 1946 31 grudnya 1946PrezidentGarri TrumenPoperednikNastupnikposada skasovana99 ij Mer Nyu Jorka1 sichnya 1934 1 sichnya 1946PrezidentFranklin Ruzvelt Garri TrumenPoperednikNastupnik5 j Prezident Konferenciyi meriv SShA1935 1945PrezidentFranklin Ruzvelt Garri TrumenPoperednikNastupnikChlen Palati predstavnikiv SShA vid shtatu Nyu Jork4 bereznya 1923 3 bereznya 1933PrezidentFranklin RuzveltPoperednikNastupnik10 ij Prezident Nyu Jorkskogo pravlinnya municipalnoyi korporaciyi1 sichnya 1920 31 grudnya 1921PrezidentVudro VilsonPoperednikNastupnikChlen Palati predstavnikiv SShA vid shtatu Nyu Jork4 bereznya 1917 31 grudnya 1919PrezidentVudro VilsonPoperednikNastupnikNarodivsya11 grudnya 1882 1882 12 11 1 2 Nyu Jork Nyu Jork SShA 4 5 Pomer20 veresnya 1947 1947 09 20 1 2 64 roki Nyu Jork Nyu Jork SShA 4 PohovanijVudlon 5 Vidomij yakpolitikGromadyanstvo SShAAlma materNyu Jorkskij universitet d d i dPolitichna partiyaRespublikanska partiya SShABatkoAkile Luyidzhi Karlo La GuardiyaMatiIren Lucatto Koen La GuardiyaU shlyubi zTea Almerigotti La Guardiya pom u 1921 Meri Fisher La Guardiya odruzh v 1929 ProfesiyayuristZvannyamajorReligiyaYepiskopalna cerkvaNagorodipremiya Pibodi Mediafajli u VikishovishiZhittyepisRanni roki Sim ya La Guardiya u 1890h Fiorello La Guardiya narodivsya 11 grudnya 1882 roku v Grinvich Villedzhi v Nyu Jorku v sim yi italijskih immigrantiv Jogo batko Akile Luyidzhi Karlo La Guardiya buv muzikantom yakij immigruvav do SShA razom zi svoyeyu druzhinoyu Iren Lucatto Koen La Guardiya u 1880 roci U 1885 roci batko Fiorelo Akile vstupiv na vijskovu sluzhbu do Armiyi SShA jogo priznachili golovnim muzikantom v Odinadcyatij Pihotnij Polk U zv yazku z vijskovoyu sluzhboyu Akile sim ya La Guardiya pereyihala do vijskovogo Fortu Salli sho roztashovuvavsya u todishnij Teritoriyi Dakota Cherez kilka rokiv sim ya La Guardiya razom iz Odinadcyatim Pihotnim Polkom pereyihala do selisha Sakets Garbor u shtati Nyu Jork de roztashovuvavsya vijskovij post U Sakets Garbor Fiorelo pochav vidviduvati shkolu U 1890 La Guardiya znovu pereyihali iz Odinadcyatim Pihotnim Polkom do Fortu Guachuka u Arizoni U 1892 roci La Guardiya pereyihali do Fortu Vipl zaraz misto Preskott v Arizoni de Fiorello vidviduvav shkolu a takozh pracyuvav prodavcem moloka V sim yi La Guardiya ridko govorili italijskoyu movoyu Akile La Guardiya vvazhav sho oskilki zaraz voni ye amerikancyami potribno praktikuvati anglijsku movu Fiorello La Guardiya u vici 13 rokiv Fiorello zakinchiv serednyu shkolu u 1898 roci i jogo priznachili vipusknikom sho ogoloshuye proshalnu promovu Cherez kilka dniv vin pochav navchannya u starshij shkoli odnak polk jogo batka pereveli do Mobilu Alabama v toj chas yak zhinki ta diti vijskovosluzhbovciv cogo polku zhili na teritoriyi vijskovogo postu bilya Sent Luyisu Missuri U Sent Luyisi Fiorello bezuspishno namagavsya zapisatis do armiyi a potim pochav pracyuvati u miscevij gazeti Saint Louis Post Dispatch yaka nalezhala Dzhozefu Pulitceru U 1898 roci batka Fiorello zvilnili z armiyi za stanom zdorov ya i sim ya pereyihala do italijskogo mista Triest yake todi znahodilos pid vladoyu Avstro Ugorshini i de zhila sim ya materi Fiorello Avstro Ugorshina 1898 1906 Pershi dva roki u Triyesti La Guardiya dopomagav svoyemu batku u riznih pidpriyemnickih sprobah prodazh tovariv z vizku ta postachalnik dlya kruyiznih korabliv U 1900 roci La Guardiya poyihav do Budapeshtu de jomu zaproponuvali robotu perekladacha v amerikanskomu konsulstvi Pid chas roboti u Budapeshti La Guardiya poznajomivsya iz vidomoyu todi amerikanskoyu tancyuristkoyu Loyi Fuller yaka zagubila pasport u Budapeshti a La Guardiya yij dostaviv novij Krim togo La Guardiya vmoviv akompaniatora tancyuristki Ajsedori Dunkan ne pokidati svoyeyi roboti yak toj hotiv zrobiti La Guardiya zgaduvav sho nikoli ne rozumiv chomu cim pitannyam zajmalos konsulstvo Cherez tri roki roboti u konsulstvi La Guardiya priznachili golovoyu konsulskoyi ustanovi u avstro ugorskomu misti Fiume zaraz misto Riyeka v Horvatiyi Odnim z jogo obov yazkiv na cij posadi bulo zabezpechiti vikonannya pravil ohoroni zdorov ya na korablyah sho vidplivali vid portu Fiume do SShA Odnogo razu La Guardiya osobisto z yavivsya na medichne obstezhennya pasazhiriv korablyu sho spantelichilo predstavnika pereviznika V toj chas yaksho pasazhir korablya pribuvav do SShA z pevnimi hvorobami jogo vidsilali nazad za rahunok pereviznika U Vashingtoni na La Guardiya skarzhilis za te sho vin ne pidpisuye sudnu vidpovidnij sertifikat bez medichnogo obstezhennya pasazhiriv odnak Derzhavnij departament SShA pidtrimav jogo pidhid U 1904 roci pomer batko La Guardiya i jogo sim ya pereyihala do nogo z Triyesta La Guardiya bezuspishno namagavsya prosunutis u kar yeri v Derzhavnomu departamenti SShA spochatku vin prosiv nadati konsulskij ustanovi u Fiume statusu konsulstva pislya togo yak jomu v comu vidmovili vin prosiv priznachiti jogo Generalnim konsulom u Belgradi odnak i cogo razu vin otrimav vidmovu U 1906 roci La Guardiya zvilnivsya zi sluzhbi v Derzhdepartamenti Vin vlashtuvavsya styuardom ta perekladachem na paroplavi na yakomu povernuvsya do SShA Povernennya do SShA U SShA La Guardiya dekilka tizhniv propracyuvav na ceglyanomu zavodi u Ogajo ale oskilki tam ne bulo mozhlivostej dlya navchannya yake vin hotiv prodovzhiti shob stati yuristom vin pokinuv robotu ta poyihav do Nyu Jorka U Nyu Jorku La Guardiya vlashtuvavsya perekladachem u Tovaristvi poperedzhennya zhorstokosti do ditej Potim vin pracyuvav klerkom u paroplavnij kompaniyi a piznishe stenografistom u kompaniyi z prodazhu odyagu Abercrombie amp Fitch Vin takozh vidviduvav vechirnyu shkolu shob pidgotuvatisya do kvalifikacijnogo ispitu na civilnu derzhavnu sluzhbu La Guardiya uspishno sklav ispit ta u 1907 roci vlashtuvavsya perekladachem u immigracijnomu centri sho roztashovuvavsya na ostrovi Ellis y Verhnij Zatoci Nyu Jorku Yak perekladach vin takozh brav uchast u zasidannyah Nichnogo sudu yakij rozglyadav spravi immigrantiv sho porushili zakon Po vechorah La Guardiya navchavsya u Shkoli prava Nyu Jorkskogo universitetu U 1910 roci La Guardiya zakinchiv navchannya u Shkoli prava Nyu Jorkskogo universitetu zdobuvshi stupin bakalavra prava U tomu zh roci vin sklav advokatskij ispit ta stav chlenom advokatskoyi kolegiyi Vin zvilnivsya z immigracijnogo centru ta vidkriv vlasnu yuridichnu firmu u Nyu Jorku U cej period La Guardiya pracyuvav nad spravami pro tilesni ushkodzhennya deportaciyu immigrantiv orendu primishen trudovi spori tosho U 1912 roci vin pochav pracyuvati iz partnerom Rajmondo Kanudo Yihnya firma zajmalas perevazhno immigracijnimi spravami U 1913 roci La Guardiya buv posvyachenij u chleni masonsku lozhu Garibaldi U 1914 roci La Guardiya pochav pracyuvati u partnerstvi z yevrejskimi yuristami ta konsultuvav svoyih kliyentiv na yidishi La Guardiya takozh viv nasichene socialne zhittya Vin vstupiv do Respublikanskogo klubu yakij buv protivagoyu tovaristvu politichnomu klubu yakij kontrolyuvav visunennya kandidativ na politichni posadi vid Demokratichnoyi partiyi u Nyu Jorku ta shtati Nyu Jork Krim togo navkolo La Guardiya sformuvalos riznomanitne kolo druziv ta odnodumciv do yakih vhodili pismennicya skulptor skulptor ta poet poet ta politichnij aktivist ta aviakonstruktor Koli Belanka virishiv stvoriti svoyu kompaniyu z konstruyuvannya litakiv La Guardiya stav yiyi direktorom a takozh zajmavsya yuridichnimi spravami kompaniyi Pochatok politichnoyi diyalnosti U 1914 roci La Guardiya nevdalo balotuvavsya do Palati predstavnikiv SShA progravshi vibori demokratu Farli vigrav vibori lishe z nevelikoyu perevagoyu nabrav na 1700 golosiv bilshe nizh La Guardiya Tim ne mensh zavdyaki nepoganomu rezultatu na viborah La Guardiya stav vazhlivoyu figuroyu u miscevij Respublikanskij partiyi Respublikanci domoglis dlya La Guardiya posadi zastupnika Generalnogo prokurora shtatu Nyu Jork Na cij posadi La Guardiya vidznachivsya tim sho namagavsya bezuspishno zasuditi long ajlendski ustrichni kompaniyi za vilov molodih grebincevih nyu dzhersijski zavodi za zabrudnennya povitrya u Nyu Jorku ta m yasokonservni fabriki za nepravilne poznachennya vagi U 1916 roci La Guardiya vzyav uchast u viborah do Palati predstavnikiv SShA yak kandidat visunutij Respublikanskoyu partiyeyu Na cih viborah jomu znovu protistoyav demokrat yakij voliv pereobratis chlenom Palati predstavnikiv vid shtatu Nyu Jork La Guardiya viv zhvavu peredviborchu kampaniyu pid chas yakoyi vistupav iz promovami na yidishi zapevnyav vihidciv z Irlandiyi sho pidtrimuvav Irlandsku respublikansku armiyu a vihidcyam z Nimechchini ziznavavsya sho jomu ne podobalos zrostayuchi anti nimecki nastroyi v SShA Vin bezuspishno viklikav Farli na debati ta zakidav jomu neobiznanist pro stan sprav u okruzi yakij toj predstavlyav Zreshtoyu La Guardiya minimalno obijshov Farli nabravshi na 357 golosiv bilshe Obravshis do Palati predstavnikiv SShA La Guardiya stav nacionalnoyu znamenitistyu oskilki jomu vdalosya obratis vid shtatu Nyu Jork bez pidtrimki potuzhnoyi ta vplivovoyi organizaciyi Vin takozh stav pershim amerikancem italijskogo pohodzhennya obranim do Kongresu SShA Persha svitova vijna Fiorello La Guardiya u formi pilota 1917 rik U 1917 roci La Guardiya yakij pidtrimuvav vstup SShA u Pershu svitovu vijnu stav odnim iz p yatoh kongresmeniv yaki mobilizuvalis do armiyi SShA La Guardiya zapisavsya do aviacijnogo pidrozdilu i otrimav zvannya pershogo lejtenanta U zhovtni 1917 roku pidrozdil v yakomu sluzhiv La Guardiya buv pribuv do italijskogo mista Fodzha de narodivsya batko La Guardiya Pid chas vijni La Guardiya trenuvav vijskovih vikonuvav bombarduvalni misiyi na avstrijskomu fronti brav uchast u tayemnih operaciyah ta perezhiv aviakatastrofu Vin takozh skasuvav kontrakt na postavku rozviduvalnih litakiv iz italijskoyu kompaniyeyu SIA cherez te sho u litakiv skonstrujovanih kompaniyeyu vidpadali krila pid chas polotu U sichni 1918 roku La Guardiya stav chlenom Ob yednanoyi aviacijnoyi komisiyi armiyi i flotu Faktichno vin ocholiv amerikansku aviaciyu v Italiyi La Guardiya takozh zajmavsya agitaciyeyu vin zapevnyav italijciv sho SShA vstupili u vijnu ne dlya togo shob prodovzhiti yiyi a shob zavershiti yiyi Vin takozh zaklikav italijciv pozichiti italijskomu uryadu groshi na vijnu La Guardiya zalishiv armiyu u zvanni majora u zhovtni 1918 roku Podalsha kar yera U 1918 roci La Guardiya znovu vzyav uchast u viborah do Palati predstavnikiv SShA Hocha vin ne zmig vesti povnocinnu peredviborchu kampaniyu cherez vijskovu sluzhbu jogo dosyagnennya na vijskovij sluzhbi zrobili jogo znamenitim Na cej raz La Guardiya mav pidtrimku yak demokrativ vklyuchayuchi tovaristvo Tamanni hol tak i respublikanciv Golovnim supernikom La Guardiya na cih viborah buv socialist ekonomist ta kolishnij vikladach Pensilvanskogo universitetu La Guardiya kritikuvav Niaringa za antivoyennu poziciyu nagoloshuyuchi na tomu sho yevropejski socialisti pidtrimuvali svoyi uryadi u vijni Vin vigrav vibori nabravshi 14 523 golosiv u toj chas yak Niaring nabrav 6 514 golosiv La Guardiya iz svoyeyu pershoyu druzhinoyu Tea U berezni 1919 roku La Guardiya odruzhivsya iz Tea Almerigotti immigrantkoyu z Triyesta z yakoyu vin poznajomivsya u 1915 roci U tomu zh roci respublikanci vmovili jogo vzyati uchast u viborah do Nyu Jorkskogo pravlinnya municipalnoyi korporaciyi poobicyavshi jomu sho ce vidkriye shlyah do kandidatstva u meri Nyu Jorka La Guardiya vigrav vibori ta stav prezidentom Nyu Jorkskogo pravlinnya municipalnoyi korporaciyi sho na toj chas bulo drugoyu najvazhlivishoyu posadoyu v Nyu Jorku Na cij posadi La Guardiya vidznachivsya tim sho blokuvav sprobi vignati p yatoh socialistiv yaki obralis do Legislaturi shtatu Nyu Jork domigsya skasuvannya kontraktiv na budivnictvo ta materiali iz zavishenimi cinami zablokuvav pidvishennya zarplatni shtatnim sluzhbovcyam chiya zarplatnya skladala bilshe nizh 5000 dolariv SShA na rik a takozh tim sho konfliktuvav iz todishnim gubernatorom shtatu Nyu Jork zokrema cherez zakon pro pryami prajmeriz yakij Miller hotiv skasuvati Nejtan L Miller svoyeyu chergoyu znishiv shansi na visunennya La Guardiya kandidatom na posadu mera Nyu Jorka vid Respublikanskoyi partiyi La Guardiya prograv prajmeriz Genri Karrenu i toj stav kandidatom vid Respublikanskoyi partiyi na viborah mera Nyu Jorka u 1921 roci U 1922 roci koli spliv strok jogo povnovazhen prezidenta Nyu Jorkskogo pravlinnya municipalnoyi korporaciyi La Guardiya povernuvsya do yuridichnoyi praktiki u Nyu Jorku pochavshi pracyuvati u La Guardia Sapinsky amp Amster yuridichnij firmi yaku vin spivzasnuvav U tomu zh roci respublikanci visunuli La Guardiya kandidatom na vibori u Palatu predstavnikiv vid shtatu Nyu Jork Na viborah La Guardiya protistoyav socialistu Peredviborcha platforma La Guardiya vklyuchala obicyanki zakonu pro minimalnu zarobitnu platnyu pro pensiyi za vikom pro dityachu pracyu pro skasuvannya sudovih zaboron u kolektivnih trudovih sporah pro viplati na vipadok nepracezdatnosti tosho Vin vigrav vibori z perevagoyu u 254 golosa Z tih pir La Guardiya uspishno pereobiravsya do Palati predstavnikiv do 1932 roku koli vin prograv vibori demokratu na foni strimko padayuchoyu populyarnosti Respublikanskoyi partiyi U 1929 roci La Guardiya bezuspishno brav uchast u viborah mera Nyu Jorka vin prograv diyuchomu meru U 1933 roci La Guardiya znovu vzyav uchast u viborah mera Nyu Jorka Na cih viborah La Guardiya protistoyav diyuchomu meru Nyu Jorka ta demokratu La Guardiya vigrav vibori nabravshi 858 511 golosiv u toj chas yaka Makki ta O Brayen nabrali 604 405 ta 586 100 golosiv vidpovidno U 1934 roci La Guardiya stav merom Nyu Jorka U 1936 roci La Guardiya obrali prezidentom Konferenciyi meriv SShA i vin zalishavsya nim do 1945 roku Ostanni roki zhittya Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni prezident SShA Franklin Ruzvelt priznachiv La Guardiya direktorom Ofisu Civilnoyi oboroni a takozh golovoyu Spilnoyi oboronnoyi radi SShA ta Kanadi U 1945 roci La Guardiya virishiv ne pereobiratis na posadu mera Nyu Jorka Pokinuvshi posadu mera Nyu Jorka La Guardiya viv radioperedachi a takozh pisav kolonku U 1946 roci La Guardiya priznachili generalnim direktorom UNNRA Administraciyi Organizaciyi Ob yednanih Nacij dlya dopomogi i vidbudovi odnak skoro zvilnivsya z posadi koli SShA ta Britaniya pripinili finansuvannya organizaciyi U 1947 roci v nogo pochalo pogirshuvatis zdorov ya vin strazhdav vid hrebetnogo bolyu sho buv naslidkom travmi yaku vin otrimav v aviakatastrofi pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Pid chas medichnogo obstezhennya v nogo viyavili rak pidshlunkovoyi zalozi Vin pomer 20 veresnya 1947 roku Diyalnist u Palati predstavnikiv SShA1917 1919 La Guardiya mizh 1915 ta 1920 rokami Pid chas pershih dvoh kadencij 1917 1919 rr La Guardiya porushivshi neglasne pravilo sho molodshi kongresmeni tobto ti hto potrapiv do Kongresu vpershe mali ne vislovlyuvatis koli govoryat yihni starshi kolegi predstaviv zakonoproekt yakij peredbachav uv yaznennya v mirnij chas i smertnu karu pid chas vijni dlya tih hto prodaye nedobroyakisnu yizhu odyag amuniciyu abo zbroyu armiyi chi flotu Zakonoproekt peredali do Yuridichnogo komitetu Palati predstavnikiv de vin i buv pohovanij Vin takozh stav odnim iz chleniv Palati predstavnikiv yaki pidtrimali ogoloshennya vijni Nimechchini u kvitni 1917 roku Krim togo La Guardiya pidtrimav zahodi pov yazani z ogoloshennyam vijni taki yak mobilizaciya Tim ne mensh vin rizko vistupav proti Zakonoproektu pro shpigunstvo yakij stav zokrema cherez te sho vin davav prezidentu SShA povnovazhennya pripinyati publikaciyu bud yakoyi informaciyi yaka stosuvalas nacionalnoyi oboroni Vin skazav Palati Dozvolte meni pripustiti sho diviziyu chi tabir goduvali nenalezhnim chinom i sho vnaslidok cogo vsya diviziya bula vivedena z ladu i z ciyeyi prichini ne mogla buti mobilizovana Gazetam i vsim inshim bude zaboroneno visvitlyuvati ci diyi tomu sho ce viyavit faktichnij stan togo taboru chi polku Koli bulo zaproponovano obmezhiti kozhnogo kongresmena p yatma hvilinami v debatah shodo zakonoproektu pro shpigunstvo La Guardiya rishuche zaprotestuvav ce ne te pitannya yake mozhna chi potribno obgovoryuvati za p yat hvilin oskilki cej zakonoproekt buv revolyucijnim zahodom Vin takozh poperedzhav inshih chleniv Palati yaksho zakonoproekt bude prijnyatij vin zminit use za sho kolis stoyav i stoyit prapor SShA Potuzhna ataka na cenzurni polozhennya zakonoproektu z boku La Guardiya progresistiv a takozh presi prizveli do skasuvannya cih polozhen La Guardiya vistupav proti oskilki vin nadav prezidentu shiroki povnovazhennya vklyuchati cili grupi inozemciv u kategoriyu voroga bez urahuvannya osobistih prav Jogo popravki do vidpovidnogo zakonoproektu buli vidhileni Vodnochas La Guardiya pidtrimuvav zakonoproekt sho peredbachav poziku troh milyardiv dolariv SShA soyuznikam SShA u Pershij svitovij vijni La Guardiya vistupav proti togo shob dohid odinokih cholovikiv sho zaroblyali bilshe nizh 1000 dolariv SShA na rik pidlyagav opodatkuvannyu ta proti pidvishennya tarifiv na poshtovi poslugi Povernuvshis do Palati predstavnikiv pislya vijskovoyi sluzhbi ta viboriv La Guardiya predstaviv rezolyuciyu pro skasuvannya v toj chas koli peresliduvannya radikaliv za cim Zakonom mnozhilisya shodnya Na dodatok La Guardiya predstaviv rezolyuciyu yaka nakazuvala amerikanskim delegatam na Parizkij mirnij konferenciyi protestuvati proti spalahiv antisemitizmu pro yaki povidomlyali u novostvorenij Polshi ta inshih chastinah Yevropi Yak pisav Govard Zinn v rezultati Derzhavnij departament otrimav zapevnennya vid nizki krayin sho voni ne budut peresliduvati yevreyiv La Guardiya buv zhorstkim protivnikom zaprovadzhennya suhogo zakonu Pid chas sluhan shodo prizvanogo zabezpechiti vikonannya suhogo zakonu vvedenogo Visimnadcyatoyu popravkoyu do Konstituciyi SShA vin vkazuvav na te sho takij zakon ne mozhlivo vikonati a takozh na te sho vin ne virishit problemu zlovzhivannya alkogolem La Guardiya vvazhav problemu alkogolizmu pitannyam osviti a ne pitannyam zakonodavstva U Fiumskomu konflikti a same superechok shodo togo yakij krayini maye vidijti misto Fiume suchasna Riyeka z okolicyami La Guardiya buv na boci Italiyi U senatskomu Komiteti z mizhnarodnih vidnosin vin zayaviv sho lyudi Fiume ye italijskimi za duhom krov yu movoyu ta v usih vidnoshennyah Odnim iz kameniv spotikannya na shlyahu do virishennya Fiumskogo pitannya buv toj fakt sho Susak vazhlive peredmistya Fiume bulo perevazhno horvatskim ale La Guardiya bezturbotno proignoruvav ce skazavshi sho duh Fiume vklyuchayuchi Susak bude italijskim Vin nagadav Komitetu pro dev yatij punkt z Chotirnadcyati punktiv Vilsona vidpovidno do yakogo kordoni Italiyi mali vipravitis za chitko vpiznavanimi nacionalnimi liniyami 1923 1933 U 68 omu Kongresi La Guardiya vistupav proti zakonoproektu sho obmezhuvav immigraciyu z pivdennoyi ta shidnoyi Yevropi Vin nastupnim chinom vislovlyuvavsya shodo zakonoproektu vin nenaukovij tomu sho vin ne vidpovidaye ekonomichnomu stanu krayini tomu sho vin ye rezultatom obmezhenosti poglyadiv i fanatizmu a takozh tomu sho vin nathnennij zaohochuvanij ta pidstobnutij vplivami postijno oderzhimimi anglosaksonskoyu zverhnistyu Popravka La Guardiya shodo kvot immigrantiv sho dozvolyala bilshij potik bula vidhilena Pislya togo yak zakonoproekt buv prijnyatij La Guardiya pochav pracyuvati nad popravkami shob zmenshiti tyagar zakonu Tak u grudni 1924 roku vin predstaviv popravku yaka dozvolyala sim yam gromadyan i pretendentam na gromadyanstvo v yizhdzhati v krayinu na nekvotnij osnovi Na pochatku 1927 roku La Guardiya domigsya shob Palata predstavnikiv poshirila nekvotnij status na ditej amerikanskih gromadyan vikom vid visimnadcyati do dvadcyati odnogo roku ale do kincya sesiyi zalishilosya lishe kilka dniv a v Senati jogo zakonoproekt zalishivsya bez ruhu La Guardiya v 70 mu Kongresi SShA U pitannyah mizhnarodnoyi politiki La Guardiya trimavsya poziciyi nevtruchannya u spravi krayin Karibskogo regionu vin rizko kritikuvav vtruchannya u spravi Nikaragua ta vikoristannya amerikanskih vijsk dlya tisku na lideriv krayini zaklikayuchi negajno vivesti amerikanski vijska yaki uvijshli do Nikaragua vzimku 1927 roku La Guardiya takozh kritikuvav diyalnist SShA u Gayiti de isnuvalo shos podibne do protektoratu z momenti visadki amerikanskih vijsku u 1915 roci Krim togo La Guardiya vistupav za bilshu avtonomiyu dlya Puerto Riko u 70 mu Kongresi vin vnis zakonoproekt pro vsenarodni vibori gubernatora Puerto Riko ta otrimav telegrami podyaki vid Senatu ta Palati predstavnikiv cogo ostrova Odnak zakonoproekt zastryag u komiteti La Guardiya buv odnim iz tih hto pidtrimuvali ideyu mizhnarodnih organizacij Zokrema vin buv sered chleniv Palati predstavnikiv yaki uhvalili rishennya sho SShA maye priyednatis do Postijnoyi palati mizhnarodnogo pravosuddya La Guardiya zavzyato vistupav proti zdachi v orendu kompaniyi Genri Forda prav dlya rozvitku dolini Tennessi dlya virobnictva nitrativ Vodnochas vin pidtrimuvav veliki proyekti za derzhavni koshti taki yak budivnictvo dambi na richci Kolorado La Guardiya buv pribichnikom kontrolyu cin na orendu neruhomosti i golosuvav za vidpovidnij zakonoproekt Na dodatok vin vistupav proti zakonoproektu Maknari Gaugena pro dopomogu fermeram yakij peredbachav sho uryad bude vivoziti nadlishki silskogospodarskoyi produkciyi za kordon shob pidtrimuvati visoki vnutrishni cini na silskogospodarsku produkciyu La Guardiya stverdzhuvav sho takij pidhid prosto pidvishit cini na silskogospodarsku produkciyu zavdayuchi shkodi spozhivacham ne zahishayuchi obidvi grupi vid gazovih trestiv trestiv silskogospodarskoyi tehniki shkiryanih trestiv Vin napolyagav sho natomist bulo potribne kompleksne zakonodavstvo sho vstanovlyuvalo b nacionalne regulyuvannya transportu prodazhu ta groshej U 1932 roci La Guardiya stav spivavtorom yakij zvuzhuvav povnovazhennya federalnih sudiv vidavati sudovi zaboroni v trudovih sporah a takozh zaboronyav zakriplyuvati v trudovih dogovorah zobov yazannya pracivnika ne vstupati do profspilok La Guardiya predstavlyav zakonoproekti sho zvuzhuvali povnovazhennya federalnih sudiv vidavati sudovi zaboroni v trudovih sporah pochinayuchi z 1924 roku Odnak kozhnogo razu taki zakonoproekti zalishalis pohovanimi u Yuridichnomu komiteti Palati predstavnikiv U Senati senator vid Nebraski pracyuvav nad zakonoproektom sho zaboronyav zakriplyuvati v trudovih dogovorah zobov yazannya pracivnika ne vstupati do profspilok Odnak jogo zakonoproekt takozh ne buv prijnyatij Senatom Na pochatku 1932 roku koli zibravsya 72 ij Kongres Norris ta La Guardiya predstavili zakonoproekt kozhen u svoyij palati U Senati debati rozpochalisya 23 lyutogo 1932 roku koli Norris vzyav slovo dlya rishuchogo zahistu zakonoproektu Peredbachayuchi sho zakonoproekt budut kritikuvati z tochki zoru jogo konstitucijnosti vin stverdzhuvav sho Kongres maye pravo progoloshuvati derzhavnu politiku z bud yakogo pitannya de vin maye pravo vidavati zakoni Cherez tizhden pislya golosuvannya proti nizki popravok spryamovanih na poslablennya zakonoproektu Senat uhvaliv jogo 75 golosami proti 5 U Palati predstavnikiv debati z privodu zakonoproektu Norrisa La Guardiya rozpochalisya 8 bereznya 1932 roku Zakonoproekt zaznav znachnoyi kritiki zokrema vid chlena Palati predstavnikiv vid Pensilvaniyi Bek zahishav vikoristannya sudovih zaboron u trudovih sporah na tij pidstavi sho pracivnikam ne slid nadavati privileyiv v yakih vidmovlyayut inshim Sho mozhe buti gumannishim i blagodijnishim zapituvav Bek nizh cej metod virishennya trudovih sporiv Sud lishe nakazuye jomu robitnikovi utrimuvatisya vid vtruchannya u vlasnist svogo robotodavcya ta svobodu inshih robitnikiv pracyuvati na svogo robotodavcya Uhvalyuyuchi zakonoproekt zayaviv vin Kongres zrobit dovgij marsh u bik Moskvi La Guardiya vzyav slovo ta poyasniv sho zakonoproekt buv neobhidnim tomu sho deyaki federalni suddi sluzhili mogutnim finansovim interesam a progoloshennya derzhavnoyi politiki robitisya obranimi predstavnikami amerikanskogo narodu a ne politichno priznachenim federalnim suddeyu Zreshtoyu Palata predstavnikiv prijnyala zakonoproekt perevazhnoyu bilshistyu golosiv 362 proti 14 Diyalnist na posadi mera Nyu JorkaLa Guardiya iz velikim paltusom 1939 r Koli La Guardiya vstupiv na posadu 1 sichnya 1934 roku Nyu Jork buv na mezhi bankrutstva Bankirska ugoda nadala kreditoram mista pravo veto na municipalni vitrati Bilshe 230 000 zhiteliv Nyu Jorka buli bezrobitnimi i kozhen shostij zhitel Nyu Jorka zhiv na socialni viplati Pershim krokom La Guardiya na posadi mera stala vimoga shirshih vikonavchih povnovazhen vin pidgotuvav zakonoproekt yakij davav meru povnovazhennya podolati isnuyuchi zakoni pro formuvannya organiv miskoyi vladi i reorganizuvati misku byurokratiyu a takozh viznachati zarobitnu platnyu kozhnogo municipalnogo pracivnika svoyim vikonavchim nakazom Zakonoproekt vimagav shvalennya vladoyu shtatu Nyu Jork U todishnogo gubernatora shtatu Nyu Jork buli sumnivi shodo zakonoproektu Zhoden cholovik u cij krayini nikoli ne vimagav i ne otrimuvav takoyi diktatorskoyi vladi yaka bude v tebe u razi prijnyattya cogo zakonoproektu pisav vin La Guardiya La Guardiya zapustiv potuzhnu mediakampaniyu na zahist svogo zakonoproektu vid davav promovi na radio a takozh na riznih zahodah Gazeti pochali skladati spiski zakonodavciv yaki golosuvali proti zakonoproektu Na zakonodavciv ta gubernatora shtatu Nyu Jork takozh chinivsya tisk z Vashingtonu Zreshtoyu zakonoproekt buv prijnyatij i La Guardiya otrimav shiroki povnovazhennya hocha j desho zvuzheni u porivnyanni z timi yaki buli v originalnomu zakonoproekti La Guardiya takozh domovivsya iz kreditorami mista pro zmenshennya procentnoyi stavki i takim chinom mistu stalo legshe prodavati miski bondi dovgostrokovi obligaciyi La Guardiya domigsya zaprovadzhennya 2 vidsotkovogo podatku na prodazhi z metoyu finansuvannya municipalnih socialnih program Z jogo boku ce buv kompromis adzhe buduchi chlenom Palati predstavnikiv vin buv oponentom podatku na prodazhi U 1935 roci La Guardiya dovelos mati spravu iz garlemskimi rasovimi zavorushennyami sho spalahnuli cherez nepravdivi chutki sho policiya zabila na smert chornogo hlopcya yakij vkrav shos u miscevij kramnici Bilya kramnici zibravsya rozlyuchenij natovp yakij napav na kramnicyu ta rozkrav yiyi Zavorushennya rozpovsyudilis po Garlemu i do togo yak bulo vidnovleno poryadok zaginulo troye osib a bilshe 100 osib otrimali tilesni ushkodzhennya Takozh bilshe 250 kramnic buli pograbovani V rezultati bulo zaareshtovano 125 osib Pislya zavorushen La Guardiya priznachiv komisiyu dlya vivchennya stan sprav u Garlemi Komisiya provela 25 sluhan u procesi yakih 125 svidkiv dali svidchennya Za rezultatami vivchennya Komisiya vidala dopovid pid nazvoyu Negri v Garlemi Dopovid pro socialni ta ekonomichni umovi vidpovidalni za spalah 19 bereznya 1935 roku angl The Negro in Harlem A Report on Social and Economic Conditions Responsible for the Outbreak of March 19 1935 U dopovidi govorilos sho ekonomichni problemi v Garlemi mogli buti virisheni bilsh agresivnim vtruchannyam uryadu v poperedzhennya rasovoyi diskriminaciyi u sferi municipalnogo pracevlashtuvannya Krim togo u dopovidi zaznachalos sho maye buti zabezpecheno bilsh suvore vikonannya zhitlovogo kodeksu dlya togo shob borotis iz perenaselennyam ta zavishennyam cin Vidpovidno do dopovidi nizhchi rivni osviti ta ohoroni zdorov ya mogli b buti pokrasheni yakbi do Garlema stavilis tak samo yak i do inshih rajoniv Nyu Jorka Na dodatok u dopovidi zaznachalos sho naselennya Garlema tak legko povirilo u nepravdivi chutki tomu sho u nyu jorkskoyi policiya bula reputaciya zhorstkoyi ta brutalnoyi ustanovi i tomu rekomenduvalos stvoriti gromadsku radu yaka b rozglyadala skargi gromadyan na policiyu Za chasiv La Guardiya u Garlemi buli stvoreni novi centri ohoroni zdorov ya shkoli a takozh dityachi majdanchiki Fiorello La Guardiya ta Franklin Ruzvelt Mer La Guardiya otrimav shedre finansuvannya vid federalnoyi vladi na potrebi mista poobicyavshi prezidentu SShA Franklinu Ruzveltu sho zrobit Nyu Jork vitrinoyu politiki Novogo kursu U pershi 100 dniv La Guardiya na posadi mera Nyu Jork otrimav vid federalnogo uryadu 50 miljoniv dolariv SShA Chastina cih koshtiv pishla na rozbudovu ta rekonstrukciyu parkiv yakoyu zaviduvav nyu jorkskij chinovnik ta mistobudivnik Robert Mozes Bilya 68 000 pracivnikiv bulo zadiyano u rozbudovi ta rekonstrukciyi parkiv bagato z yakih do togo bulo bezrobitnimi Mizh 1934 ta 1938 rokami Nyu Jork otrimav 1 5 milyardi dolariv SShA vid federalnogo byudzhetu na gromadski sporudi Federalni granti ta poziki znachno zminili viglyad mista buli pobudovani zokrema Tunel Linkolna mist im Roberta F Kennedi sho z yednuye Bruklin iz Kvinzom U period pravlinnya La Guardiya Nyu Jork upershe zaproponuvav derzhavne zhitlo yedinu sistemu transportu navchannya ta subsidiyi dlya mistectva ta muziki Socialni viplati stali finansuvatis iz podatku na prodazh a zakonodavstvo misto zmineno takim chinom shob centralizuvati municipalni povnovazhennya konsoliduvati departamenti likviduvati rajonni ta okruzhni ofisi Krim togo La Guardiya vidznachivsya borotboyu z tim sho vin vvazhav amoralnimi yavishami Vin ogolosiv neprimirennu vijnu igornomu biznesu zakriv burlesk shou ta pribrav pikantni zhurnali z gazetnih kioskiv pokladayuchis na svoye povnovazhennya pribirati smittya Opituvannya 1993 roku sered istorikiv politologiv i urbanistiv provedene Melvinom G Golli z Universitetu Illinojsu v Chikago pokazalo sho La Guardiya stav najkrashim merom sered meriv velikih mist SShA sho obijmali posadu mizh 1820 i 1993 rokami Nominaciyi ta nagorodiU 1940 roci Yelskij universitet prisvoyiv La Guardiya pochesnij stupin doktora prava U 1944 roci La Guardiya otrimav premiyu Pibodi za vidatni suspilni zaslugi U 1946 roci La Guardiya otrimav Orden Vidrodzhennya Polshi za jogo robotu v UNNRA Osobiste zhittyaPersha druzhina La Guardiya Tea pomerla u 1921 roci vid tuberkulozu U 1920 roci u Tea ta La Guardiya narodilas dochka Fioretta yaka takozh pomerla u 1921 roci vid tuberkulozu U 1929 roci La Guardiya odruzhivsya zi svoyeyu pomichniceyu Meri Fisher U 1933 roci Meri ta Fiorello vdocherili Dzhin dochku sestri Tea a takozh vsinovili Erika MemuariU 1948 roci buli opublikovani memuari La Guardiya Stanovlennya povstancya avtobiografiya 1882 1919 angl The Making Of An Insurgent An Autobiography 1882 1919 Vshanuvannya pam yatiMarka iz zobrazhennyam Fiorello La Guardiya Na chest La Guardiya nazvanij nyu jorkskij aeroport La Guardiya Krim togo na jogo chest nazvana Visha shkola muziki mistectva ta teatralnogo mistectva Fiorello La Guardiya v Nyu Jorku a takozh Gromadskij koledzh La Guardiya v Nyu Jorku V 1976 roci Poshtova sluzhba SShA vshanuvala La Guardiya rozmistivshi jogo zobrazhennya na pam yatnij marci U 1994 roci u Grinvich Villedzhi u Nyu Jorku vstanovili statuyu La Guardiya V populyarnij kulturiNastupni aktori zigrali La Guardiya Dejv Menli v amerikanskomu filmi 1942 roku Gordist Yanki Sema Vuda Fil Arnold v amerikanskomu filmi 1955 roku Vijskovij sud Billi Mitchela angl The Court Martial of Billy Mitchell Sorrel Bruk v amerikanskomu telefilmi 1977 roku Divovizhnij Govard G yuz angl The Amazing Howard Hughes Al Rossi v amerikanskomu telefilmi 1996 roku Dusha gri angl Soul of the Game Vinni Dzhenna v amerikanskomu filmi 2004 roku Angeli iz zaliznimi shelepami angl Iron Jawed Angels U 1959 roci vijshov prisvyachenij La Guardiya myuzikl Fiorello angl Fiorello v yakomu jogo zigrav aktor yakij otrimav za cyu rol premiyu Toni PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 SNAC 2010 d Track Q29861311 Deutsche Nationalbibliothek Record 11877848X Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Find a Grave 1996 d Track Q63056 Rodman Bella 1962 Fiorello La Guardia Fiorello La Guardiya angl New York Hill and Wang Elliott Lawrence 1983 Little flower the life and times of Fiorello La Guardia Malenka kvitka zhittya ta chasi Fiorello La Guardiya angl New York Morrow ISBN 0688020577 Manners William 1976 Patience and fortitude Fiorello La Guardia a biography Terpinnya i sila duhu Fiorello La Guardiya biografiya angl New York Harcourt Brace Jovanovich ISBN 9780151712908 Kessner Thomas 1989 Fiorello H La Guardia and the making of modern New York Fiorello La Guardiya ta stanovlennya suchasnogo Nyu Jorku angl New York McGraw Hill ISBN 9780070342446 Kessner Thomas 2000 La Guardia Fiorello Henry La Guardiya Fiorello American National Biography angl Zinn Howard 1959 La Guardia in Congress La Guardiya v Kongresi angl Norton amp Company Heckscher August Robinson Phyllis C 1978 When LaGuardia was mayor New York s legendary years Koli La Guardiya buv merom legendarni roki Nyu Jorka angl Norton ISBN 0393075346 Jeffers H Paul 2002 The Napoleon of New York Mayor Fiorello La Guardia Nyu jorkskij Napoleon Mer Fiorello La Guardiya angl John Wiley amp Sons ISBN 0471024651 Siegel Frederick F 1997 The future once happened here Tut kolis vidbuvalosya majbutnye angl Free Press ISBN 9780684827476 Holli Melvin G 1999 The American mayor the best amp the worst big city leaders Amerikanski meri najkrashi ta najgirshi miski lideri angl Pennsylvania State University Press ISBN 9780271018768 Honorary Degrees Since 1702 Office of the Secretary and Vice President for University Life secretary yale edu Procitovano 21 travnya 2024 Institutional Award WNYC Radio and Mayor Fiorello Laguardia New York NY for Outstanding Public Service by a Local Station The Peabody Awards amer Procitovano 21 travnya 2024 Uchwala Prezydium Krajowej Rady Narodowej z dnia 19 sierpnia 1946 r o odznaczeniach przedstawicieli UNRRA za wybitne wzmozenie pomocy dla Polski w ramach UNRRA PDF Sejm Rzeczpospolitej Polskiej pol Prezydium Krajowej Rady Narodowej 19 serpnya 1946 Procitovano 25 travnya 2024 Dunlap David W 29 lipnya 2015 Overhauling La Guardia an Airport With a Historical Name but a Tarnished Image Kapitalnij remont aeroportu La Guardiya aeroportu z istorichnoyu nazvoyu ale zipsovanim imidzhem New York Times angl Procitovano 21 travnya 2024 Mission amp History www laguardiahs org Procitovano 21 travnya 2024 LaGuardia Community College Hosts Meet Mayor LaGuardia Event April 4 LaGuardia Community College amer 6 bereznya 2024 Procitovano 22 travnya 2024 Prominent Americans Issue 1965 1978 postalmuseum si edu angl Procitovano 21 travnya 2024 Fiorello La Guardia Statue NYC Parks angl Vsi aktori filmu Gordist yanki 1942 Kinobaza Procitovano 23 chervnya 2024 Vsi aktori filmu The Court Martial of Billy Mitchell 1955 Kinobaza Procitovano 24 travnya 2024 Vsi aktori filmu The Amazing Howard Hughes 1977 Kinobaza com ua Procitovano 23 chervnya 2024 Vsi aktori filmu Soul of the Game 1996 Kinobaza Procitovano 23 chervnya 2024 Vsi aktori filmu Angeli iz zaliznimi shelepami 2004 Kinobaza Procitovano 23 chervnya 2024 Winners www tonyawards com angl Procitovano 25 travnya 2024