Падаунг (падонг, падаун, каян; бірм. ပ ဒောင္ လူမ္ ယုိး) — народ групи каренів, який проживає в М'янмі, на північному заході штату Кая, на півночі штату Карен і на південному заході штату Шан, а також в Таїланді. Говорять мовою (падаунг) тибето-бірманської мовної сім'ї. Чисельність понад 50 тисяч осіб.
Падаунг | |
---|---|
![]() Дівчинка падаунг у Північному Таїланді | |
Кількість | 50 тис. осіб |
Ареал | М'янма |
Близькі до: | карени |
Мова | |
Релігія | буддизм, християнство, анімізм |
Падаунг зазвичай живуть у високогірних селах. Будинки, на відміну від інших бірманських племен, будують не на палях, а на землі. Вирощують рис. Чоловіки практикують також роботу погоничів і власників слонів. Падаунг — анімісти, регулярно приносять жертви духам, зокрема, верховному жіночому духу племені.
В 1990-ті роки внаслідок затяжного конфлікту з військовою хунтою Бірми і політикою примусового переселення народів у штаті багато падаунгів втекли в сусідній Таїланд, де проживають в прилеглих до кордону селах на напівлегальній підставі.
Унаслідок національного звичаю витягування шиї дівчаткам та жінкам за допомогою металевих обручів, райони проживання падаунг популярні серед туристів.
Витягування шиї
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDB0aGVXRnVYM2R2YldGdVgzZHBkR2hmYm1WamExOXlhVzVuY3k1cWNHY3ZNalV3Y0hndFMyRjVZVzVmZDI5dFlXNWZkMmwwYUY5dVpXTnJYM0pwYm1kekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Жінкам падаунг, починаючи приблизно з 5 років, вдягають на шию мідні кільця (точніше спіралі з прута завтовшки біля 1 сантиметра, що мають вигляд кілець), які встановлюють місцеві жінки з належною кваліфікацією. Поступово кількість обертів спіралі збільшується, що приводить до поступової і пожиттєвої деформації шиї.
У дорослої жінки кількість обертів спіралі може досягати пари десятків, а їх вага — 4-5 кілограмів. Періодично кільця (спіралі) за необхідності знімаються і надягаються знову.
Нарощувати кільця жінки припиняють до моменту вступу в шлюб, але так само до цього часу шия просто більше не подовжується через вікові зміни скелету, а їх заміна, наприклад з метою поліпшення зовнішнього вигляду, або при незручності носіння старих, допускається і після цього, в будь-якому віці. Рентгенівські дослідження жінок падаунг показали, що фактично коштом кілець шия не витягується, а деформується плечова зона, плечовий пояс поступово опускається під вагою кілець, оскільки він кріпиться до скелета за допомогою лише одного суглоба. В результаті створюється видимість довгої шиї, хоча в самій шиї змін не відбувається.
Іноді спіралі спеціально робляться надмірно високими, — дуже щільно прилеглими до плечей і голови, і тримають голову постійно в піднятому стані. У цьому випадку жінка може втратити здатність повертати і нахиляти голову, оскільки це стає зробити досить складно. У разі зняття таких спіралей є небезпека зламати шию, оскільки м'язи, які її підтримують, можуть атрофуватися. Але таке спостерігається не завжди, найчастіше верхній край кілець не дістає до підборіддя, що дає деяку свободу переміщення голови.
Жінки також носять кільця на руках і ногах. Їх костюм зазвичай складається з довгої білої кофти із застібкою спереду та спідниці по коліно.
Причина звичаю ношення кілець неясна. За розповідями, вони нібито захищають від укусів тигра. Кажуть також, що кільця покликані обмежити можливість жінок втекти до сусіднього селища, що було пов'язано зі звичаями торгівлі жінками. За іншими даними, так у сім'ї «зберігалися» дорогоцінні метали. Самі жінки стверджують, що це — традиція самоідентифікації племені, яку вони отримали від матерів. Довга шия вважається ознакою краси і благополуччя. За місцевою легендою предки падаунг походять від союзу вітру і драконихи. Почувши від драконихи, що вона вагітна, вітер став радісно кружляти навколо дружини, поки вона не народила великий кокон, з якого з'явився падаунг. На згадку про ці кружляння щасливого вітру жінки носять обручі на шиї. Хоча зняття обручів можливе, рух проти цього звичаю в Бірмі виявився безуспішним. Нині жінки продовжують носити кільця ще й тому, що це приваблює туристів, які називають їх жінками-жирафами, і створює гарну можливість для продажу ручних виробів. По суті, довгі шиї перетворилися на своєрідний бізнес із залучення туристів.
Найбільше село приймає щорічно 1200 туристів, встановивши оплату за в'їзд у село 250 батів, гроші залишаються у власності таїландських туристичних агентств.
Схожі звичаї є також у племені ндебеле в Південній Африці, жінки носять кільця на шиї з 12 років до вступу в шлюб.
Близькі етнічні групи
До падаунг близькі такі групи каренів:
- — 10 тис. осіб на півдні штату Шан;
- () — 13 тис. осіб на півночі штату Карен, заході штату Кая і південному заході штату Шан;
- (самоназв. Ка-Нган) — 10 тис. осіб на сході штату Шан;
- (латха) — 10 тис. осіб на півдні штату Шан.
Див. також
Посилання
- Фотографії падаунг [ 26 січня 2021 у Wayback Machine.]
- HuayPuKeng.com [ 23 квітня 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Padaung padong padaun kayan birm ပ ဒ င လ မ ယ narod grupi kareniv yakij prozhivaye v M yanmi na pivnichnomu zahodi shtatu Kaya na pivnochi shtatu Karen i na pivdennomu zahodi shtatu Shan a takozh v Tayilandi Govoryat movoyu padaung tibeto birmanskoyi movnoyi sim yi Chiselnist ponad 50 tisyach osib PadaungDivchinka padaung u Pivnichnomu TayilandiKilkist 50 tis osibAreal M yanmaBlizki do kareniMovaReligiya buddizm hristiyanstvo animizm Padaung zazvichaj zhivut u visokogirnih selah Budinki na vidminu vid inshih birmanskih plemen buduyut ne na palyah a na zemli Viroshuyut ris Choloviki praktikuyut takozh robotu pogonichiv i vlasnikiv sloniv Padaung animisti regulyarno prinosyat zhertvi duham zokrema verhovnomu zhinochomu duhu plemeni V 1990 ti roki vnaslidok zatyazhnogo konfliktu z vijskovoyu huntoyu Birmi i politikoyu primusovogo pereselennya narodiv u shtati bagato padaungiv vtekli v susidnij Tayiland de prozhivayut v prileglih do kordonu selah na napivlegalnij pidstavi Unaslidok nacionalnogo zvichayu vityaguvannya shiyi divchatkam ta zhinkam za dopomogoyu metalevih obruchiv rajoni prozhivannya padaung populyarni sered turistiv Vityaguvannya shiyiZhinka padaung z kilcyami na shiyi Zhinkam padaung pochinayuchi priblizno z 5 rokiv vdyagayut na shiyu midni kilcya tochnishe spirali z pruta zavtovshki bilya 1 santimetra sho mayut viglyad kilec yaki vstanovlyuyut miscevi zhinki z nalezhnoyu kvalifikaciyeyu Postupovo kilkist obertiv spirali zbilshuyetsya sho privodit do postupovoyi i pozhittyevoyi deformaciyi shiyi U dorosloyi zhinki kilkist obertiv spirali mozhe dosyagati pari desyatkiv a yih vaga 4 5 kilogramiv Periodichno kilcya spirali za neobhidnosti znimayutsya i nadyagayutsya znovu Naroshuvati kilcya zhinki pripinyayut do momentu vstupu v shlyub ale tak samo do cogo chasu shiya prosto bilshe ne podovzhuyetsya cherez vikovi zmini skeletu a yih zamina napriklad z metoyu polipshennya zovnishnogo viglyadu abo pri nezruchnosti nosinnya starih dopuskayetsya i pislya cogo v bud yakomu vici Rentgenivski doslidzhennya zhinok padaung pokazali sho faktichno koshtom kilec shiya ne vityaguyetsya a deformuyetsya plechova zona plechovij poyas postupovo opuskayetsya pid vagoyu kilec oskilki vin kripitsya do skeleta za dopomogoyu lishe odnogo sugloba V rezultati stvoryuyetsya vidimist dovgoyi shiyi hocha v samij shiyi zmin ne vidbuvayetsya Inodi spirali specialno roblyatsya nadmirno visokimi duzhe shilno prileglimi do plechej i golovi i trimayut golovu postijno v pidnyatomu stani U comu vipadku zhinka mozhe vtratiti zdatnist povertati i nahilyati golovu oskilki ce staye zrobiti dosit skladno U razi znyattya takih spiralej ye nebezpeka zlamati shiyu oskilki m yazi yaki yiyi pidtrimuyut mozhut atrofuvatisya Ale take sposterigayetsya ne zavzhdi najchastishe verhnij kraj kilec ne distaye do pidboriddya sho daye deyaku svobodu peremishennya golovi Zhinki takozh nosyat kilcya na rukah i nogah Yih kostyum zazvichaj skladayetsya z dovgoyi biloyi kofti iz zastibkoyu speredu ta spidnici po kolino Prichina zvichayu noshennya kilec neyasna Za rozpovidyami voni nibito zahishayut vid ukusiv tigra Kazhut takozh sho kilcya poklikani obmezhiti mozhlivist zhinok vtekti do susidnogo selisha sho bulo pov yazano zi zvichayami torgivli zhinkami Za inshimi danimi tak u sim yi zberigalisya dorogocinni metali Sami zhinki stverdzhuyut sho ce tradiciya samoidentifikaciyi plemeni yaku voni otrimali vid materiv Dovga shiya vvazhayetsya oznakoyu krasi i blagopoluchchya Za miscevoyu legendoyu predki padaung pohodyat vid soyuzu vitru i drakonihi Pochuvshi vid drakonihi sho vona vagitna viter stav radisno kruzhlyati navkolo druzhini poki vona ne narodila velikij kokon z yakogo z yavivsya padaung Na zgadku pro ci kruzhlyannya shaslivogo vitru zhinki nosyat obruchi na shiyi Hocha znyattya obruchiv mozhlive ruh proti cogo zvichayu v Birmi viyavivsya bezuspishnim Nini zhinki prodovzhuyut nositi kilcya she j tomu sho ce privablyuye turistiv yaki nazivayut yih zhinkami zhirafami i stvoryuye garnu mozhlivist dlya prodazhu ruchnih virobiv Po suti dovgi shiyi peretvorilisya na svoyeridnij biznes iz zaluchennya turistiv Najbilshe selo prijmaye shorichno 1200 turistiv vstanovivshi oplatu za v yizd u selo 250 bativ groshi zalishayutsya u vlasnosti tayilandskih turistichnih agentstv Shozhi zvichayi ye takozh u plemeni ndebele v Pivdennij Africi zhinki nosyat kilcya na shiyi z 12 rokiv do vstupu v shlyub Blizki etnichni grupiDo padaung blizki taki grupi kareniv 10 tis osib na pivdni shtatu Shan 13 tis osib na pivnochi shtatu Karen zahodi shtatu Kaya i pivdennomu zahodi shtatu Shan samonazv Ka Ngan 10 tis osib na shodi shtatu Shan latha 10 tis osib na pivdni shtatu Shan Div takozhBintuvannya nig Kalichennya vulviPosilannyaFotografiyi padaung 26 sichnya 2021 u Wayback Machine HuayPuKeng com 23 kvitnya 2021 u Wayback Machine Padaung u sestrinskih Vikiproyektah Fajli u Vikishovishi