Ця стаття містить текст, що не відповідає . (січень 2017) |
Навчально-науковий центр «Інститут біології» — підрозділ Київського національного університету імені Тараса Шевченка, до червня 2010 року біологічний факультет.
Навчально-науковий центр «Інститут біології» КНУ ім. Т. Шевченка | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Основні дані | ||||
Засновано | 1933 | |||
Абревіатура | биологический факультет Киевского университета | |||
Приналежність | КНУ | |||
Контакт | ||||
Ключові особи | Остапченко Людмила Іванівна | |||
Країна | ![]() | |||
Адреса | м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 2, корпус № 12 | |||
Тип | факультет | |||
Вебсторінка | biology.univ.kiev.ua | |||
Історія
Історія біологічного факультету бере свій початок з 1834 року, із створенням кафедр ботаніки та зоології, що входили до складу фізико-математичного відділення філософського факультету Університету імені святого Володимира. Вже згідно зі статутом 1863 року фізико-математичний факультет має два «розряди» — математичних та природничих наук. У такому складі існував до 1920 року. Тоді було утворено Київський вищий інститут народної освіти імені Драгоманова, у складі шкільного факультету якого існував відділ природничих наук з підвідділом органічної природи з такими циклами: а) ботанічним, б) зоологічним, в) антропологічним. З 1926 року діє Київський інститут народної освіти (КІНО). З 1930 року створено Інститут професійної освіти(ІПО). Згідно з постановою Наркомосвіти УРСР ухвалила з вересня 1933 року відкрити в Києві на базі ІПО та Фізико-математичного інституту оновлений Київський державний університет(КДУ), у складі 6 факультетів, у тому числі було створено біологічний факультет.
Інститут біології має 12 кафедр: біохімії, біофізики, загальної та молекулярної генетики, мікробіології та загальної імунології, вірусології, фізіології людини і тварин, фізіології та екології рослин, зоології, ботаніки, цитології, гістології та біології індивідуального розвитку, екології, фундаментальної медицини. В ННЦ «Інститут біології» створено 19 науково-дослідних лабораторій: фізико-хімічної біології, біофізики, молекулярної білогії і генетики, мікробіологічних та імунологічних проблем біотехнології; екології вірусів та діагностики вірусних захворювань; ботаніки; фізіологічних основ продуктивності рослин; зоології та екології, лабораторія Ботанічного саду та інші.
Окрім наукових лабораторій, до складу Інституту входить зоологічний музеї Київського національного університету імені Тараса Шевченка, Науково-дослідний інститут фізіології імені академіка П. Богача, що складається з 4 лабораторій. Важливу роль у навчальному процесі і науковій роботі відігріють Ботанічний сад імені академіка О.Фоміна, Канівський природний заповідник (Черкаська область). В Інституті працює інформаційно-обчислювальний центр, функціонує 3 комп'ютерні аудиторії з сучасним обладнанням, що дає можливість проводити навчальний процес з використанням сучасних інформаційних технологій, залучитися до роботи в мережі Інтернет.
ННЦ «Інститут біології» здійснює підготовку висококваліфікованих фахівців широкого профілю трьох рівнів кваліфікації за освітнім напрямком «біологія» і «екологія»: бакалавр (4 роки навчання), спеціаліст (5 років навчання), магістр (6 років навчання). Студенти мають змогу обрати одну з 8 спеціальностей: біологія та біологія розвитку, біохімія, біофізика, ботаніка, генетика, зоологія, мікробіологія та вірусологія, фізіологія, а також відповідно до обраної спеціальності одну з 17 спеціалізацій. Студенти вивчають такі фахові дисципліни, як ботаніка, загальна зоологія, анатомія людини, фізіологія людини і тварин, анатомія рослин, фізіологія рослин, загальна цитологія та гістологія, біологія розвитку, генетика, біохімія, радіобіологія, біофізика, вірусологія, мікробіологія, імунологія, загальна екологія. Випускники біологічного факультету одержують ґрунтовну підготовку з гуманітарних, фундаментальних і фахових дисциплін, що робить їх високопрофесійними конкурентноздатними фахівцями в світі сучасних вимог. В Інституті також здійснюється підготовка аспірантів і докторантів з 11 спеціальностей. Діють три спеціалізовані ради по захисту кандидатських і докторських дисертацій з 11 спеціальностей. За останні роки співробітники факультету опублікували широкий спектр підручників, наукових монографій, навчальних посібників. Інститут має міцні зв'язки з установами Національної академії наук України, Міністерства охорони здоров'я, Української аграрної академії. Вони використовуються як база у навчальному процесі, для проведення наукових досліджень студентами і співробітниками, а також виконання дипломних і дисертаційних робіт.
Інститут біології має широкі міжнародні зв'язки з закордонними освітніми та науковими установами багатьох країн (США, Великої Британії, Країн Євросоюзу, Росії тощо).
Навчально-науковий центр «Інститут біології» створено у 2009 році на базі біологічного факультету, який існував в Київському національному університеті з 1933 році. Однак дві його кафедри (ботаніки і зоології) функціонували ще з 1834 року на філософському факультеті університету св. Володимира, а на його медичному факультеті в 1842 році було відкрито кафедру фізіології людини, в 1868 році — кафедру гістології і ембріології. У дореволюційний період на факультеті працювали такі всесвітньовідомі вчені-біологи, як К. Кесслер, І. Шмальгаузен, С. Навашин, М. Холодний, М. Сєвєрцов. У різні роки XX століття кафедри очолювали такі видатні вчені, як О. Палладін, Д. Зеров, О. Кистяківський, О. Кришталь, А. Ємченко, Д. Воронцов та інші. Тепер на біологічному факультеті 10 кафедр. Очолює Інститут біології Остапченко Людмила Іванівна, академік АН Вищої школи, професор, доктор біологічних наук. У 2009 до складу Інституту біології увійшли також Ботанічний сад імені академіка О. В. Фоміна і Канівський природний заповідник.
Науково-педагогічний склад ННЦ «Інститут біології» нараховує 281 фахівців, з них: 2 академіків Аграрної академії наук, 33 професора, доктора наук і 12 докторів наук, 36 доцентів, кандидатів наук і 93 кандидатів наук. В складі колективу 3 лауреати Державної премії України в галузі науки і техніки, 5 лауреатів премії імені Тараса Шевченка Київського університету, 6 лауреатів премії видатних вчених НАН України.
Декани факультету
- Фінн Володимир Васильович — 1935—1936
- — 1936—1938
- Корнєєв Олександр Порфирович — 1938—1941
- Білокінь Іван Петрович — 1948—1952
- Топачевський Олександр Вікторович — 1956—1959
- Харченко Павло Дмитрович — 1960—1964
- Новиков Борис Григорович — 1965—1971
- Кучеренко Микола Євдокимович — 1971—1972 ?
- Богач Петро Григорович — 1971—1972
- Мазепа Іван Ілліч — 1972—1974
- — 1974—1977
- — 1978—1979
- Чопик Володимир Іванович — 1979—1982
- Мусієнко Микола Миколайович — 1982—1987
- Кучеренко Микола Євдокимович — 1987—2002
- Остапченко Людмила Іванівна — 2002—2010
Директори ННЦ ІБМ
- Остапченко Людмила Іванівна — з 2010
Структура
Кафедра біохімії
На медичному факультеті Університету св. Володимира було створено кафедру медичної хімії та фізики відповідно до університетського статуту 1863 року, що було викликано потребами медицини. Подальшим стимулом до розвитку біохімії в Київському університеті, як і в інших університетах Росії, був університетський статут 1884 року, згідно з яким було відкрито самостійні кафедри медичної хімії зі спеціальними лабораторіями для ведення наукової роботи. Цей статут передбачав певні можливості для біохімічних досліджень.
Першим завідувачем кафедри медичної хімії був випускник Московського університету . У 1861 році після захисту в Київському університеті дисертації «Про дію сірчаної кислоти на білкові речовини» йому було присвоєно вчений ступінь доктора медицини. Подальші дослідження проводилися Шеффером у напрямку вивчення хімії крові, перетравлювання їжі та властивостей білків.
Кафедру біохімії на біологічному факультеті Київського університету створено 1934 року біохіміком Олександром Палладіним. Ним організовано і обладнано лабораторію, підібрано кадри наукових працівників і викладачів. З перших днів кафедра розпочала навчальну й наукову роботу. Проводилися дослідження з біохімії головного мозку, обміну речовин у м'язах, вітамінів.
У 1954—1960 роках кафедрою завідував професор Давид Фердман. У 1960-ті—1980-ті роки кістяк кафедри склали його учні — професори Руфіна Виноградова, Борис Цудзевич тощо.
У 1960—1973 роках завідувачем кафедрою біохімії був . У результаті досліджень, проведених у цей період на кафедрі із застосуванням мічених атомів, було здобуто цінні відомості, які свідчать про вплив зовнішніх факторів на динамічний стан білків тканин. Встановлено, що відсутність в їжі вітамінів впливає на інтенсивність оновлення білків м'язів, печінки та головного мозку.
У 1973—2003 роках кафедрою завідував професор (пізніше академік НАН України) Микола Кучеренко, спеціаліст у галузі радіаційної біохімії. Під його керівництвом на кафедрі досліджували процеси фосфорилювання, метилювання, ацетилювання та АДФ-рибозилювання різних біологічних субстратів, роль кальцію, кальмодуліну, системи циклічних нуклеотидів у функціонуванні біологічних мембран. На кафедрі було опубліковано низку монографій, зокрема «Структура та функції біологічних мембран», «Біологічне метилювання та його модифікація на ранніх етапах променевого ураження», «Основи молекулярної радіобіології», «Радіорезистентність і регуляція метаболізму нервової тканини», «Біохімічна модель регуляції активності хроматину» тощо. Під керівництвом Миколи Кучеренка підготовлено і захищено 45 кандидатських і 9 докторських дисертацій.
З 2004 по 2014 роки кафедру очолювала її випускниця, професор Людмила Остапченко. За її керівництва кафедрою підготовано 30 кандидатів та 3 докторів біологічних наук.
З 2015 року завідувач кафедри — доктор біологічних наук, професор .
Кафедра біофізики
Кафедра біофізики створена в 1963 році при участі професорів Харченко П. Д., Гродзинського Д. М. академіка Богача П. Г. У 1964—1973 роках кафедрою завідував Петро Богач, який започаткував новий напрямок досліджень, пов'язаний з вивченням клітинних, трансмембранних і молекулярних механізмів м'язового скорочення. Під його керівництвом підготовлена велика кількість кандидатів і докторів наук.
Надалі кафедрою завідували випускник фізичного факультету КДУ професор Валентин Зима (1973—1982) та академік НАН України Михайло Шуба (1982—1994). З 1995 до 2008 року кафедру очолював доктор біологічних наук, професор Мірошниченко Микола Степанович. У 2008—2015 роках кафедрою завідував професор . З 2016 року кафедрою завідує професор Олександр Жолос.
Кафедра ботаніки
Кафедра ботаніки була створена в Київському університеті св. Володимира, у 1834 році, за ініціативою першого ректора університету, Михайла Олександровича Максимовича. Першим завідувачем кафедри став професор Віллібальд Готлібович Бессер.
Подальша історія кафедри ботаніки пов'язана з такими вченими, як Рудольф Ернестович Траутфеттер — систематик, ректор університету св. Володимира, організатор університетського ботанічного саду; Опанас Семенович Рогович, флорист, систематик і палеонтолог; , відомий спеціаліст в галузі анатомії, фізіології рослин та в галузі спорових рослин; Ілля Григорович Борщов, відомий систематик та альголог; Іван Федорович Шмальгаузен, флорист і палеоботанік; — засновник української фітоценології; Сергій Гаврилович Навашин — всесвітньо відомий цитоембріолог, перший завідувач кафедри морфології та систематики рослин, виділеної з кафедри ботаніки у 1894 р.; Олександр Васильович Фомін, перший директор Інституту ботаніки АН України.
У 1933 р. Дмитром Костянтиновичем Зеровим — відомим систематиком спорових рослин, флористом, болотознавцем, палеоботаніком — було засновано кафедру нижчих рослин. З її існуванням пов'язані Олександр Вікторович Топачевський — видатний альголог; Семен Филимонович Морочковський — видатний міколог та фітопатолог; Альфред Миколайович Окснер — ліхенолог зі світовим визнанням; Надія Прохорівна Масюк — відомий альголог.
На кафедрі вищих рослин у цей період відомими персоналіями та науковцями стали: Михайло Григорович Попов, флорист, професор і завідувач кафедрою з 1941 по 1944 рр.; Петро Федорович Оксіюк та — відомі ; Олексій Лаврентійович Липа, визнаний фахівець у галузі дендрофлори та озеленення; Володимир Іванович Чопик — відомий флорист і систематик.
У 1985 р. відбувається об'єднання кафедри нижчих та кафедри вищих рослин в єдину кафедру ботаніки, завідувачем якої став професор , фахівець у справі зеленого будівництва та декоративного садівництва.
Серед випускників кафедри чимало кандидатів та докторів біологічних наук, що працюють в інших установах (зокрема, в Інституті ботаніки ім. М. Г. Холодного НАН України) і є визнаними авторитетами в ботаніці, зокрема: С. С. Харкевич, В. В. Осичнюк, В. В. Протопопова, С. М. Зиман, Я. П. Дідух, Т. Л. Андрієнко, В. С. Ткаченко, Г. К. Смик, О. М. Дубовик та інші.
Кафедра вірусології
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Кафедра екології та зоології
Історія кафедри
Кафедра зоології існувала в Київському університеті з моменту його створення у 1834 році. Першими завідувачами були А. Л. Анджейовський (протягом 1834—1839), О. Ф. Міддендорф (1839—1842) і К. Ф. Кесслер (1842—1862). З 1877 року завідувачем кафедри був М. В. Бобрецький, а згодом — О. О. Коротнєв.
К. Ф. Кесслер і М. В. Бобрецький, протягом відповідно 1856—1862 і 1890—1902 років, обіймали посаду декана фізико-математичного факультету, до якого входила тоді кафедра зоології, а останній був також ректором Київського університету в 1903—1905 роках.
Тривалий час підрозділ носив назву кафедри зоології та порівняльної анатомії. У 1917 році окремо виділилася кафедра зоології безхребетних, яку очолив С. Ю. Кушакевич.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTROU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UmlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRakVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREVsT0VZbE1rTmZNVGt5TTE4bFJEQWxRak11TG1wd1p5OHpOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVElsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPRFVsUkRBbFFrUWxSREVsT0VZbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl4SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF4SlRoR0pUSkRYekU1TWpOZkpVUXdKVUl6TGk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Після реорганізації Університету в 1920 році, і до 1985 року, окремо існували кафедри зоології безхребетних і хребетних. У цей період певний час існували також і інші окремі кафедри, що відділялися від зоологічних кафедр і згодом знову возз'єднувалися з ними: у 1943—1950 роках — очолювана Я. В. Роллом кафедра гідробіології; у 1944—1950 — очолювана В. М. Артоболевським кафедра екології та біогеографії; у 1944—1945 — очолювана В. П. Поспєловим кафедра ентомології; у 1945—1955 — очолювана В. А. Мовчаном кафедра іхтіології.
Кафедру зоології безхребетних після реорганізації Університету очолювали Д. Є. Белінг (1920—1935), О. Г. Лебедєв (1935—1936), академік О. П. Маркевич (1936—1960), О. П. Кришталь (1960—1981) і Г. Й. Щербак (1981—1985).
В той же час кафедру зоології хребетних очолювали академік І. І. Шмальгаузен (1920—1930), М. М. Воскобойников (1930—1941), академік Д. К. Третьяков (1945-48), О. П. Корнєєв (1948—1964), О. Б. Кістяківський (1964—1974) і Л. О. Бабенко (1974—1985).
У 1985 році ці кафедри були об'єднані у єдину кафедру зоології, завідувачкою якою була Г. Й. Щербак, а з 1991 року — Ю. Г. Вервес. Протягом 2001—2002 років кафедру очолював П. Я. Кілочицький і протягом 2002—2016 — В. В. Серебряков.
При кафедрі у 1969—2002 роках існувала створена О. П. Кришталем науково-дослідна лабораторії екології та токсикології.
У 2011 році була створена окрема кафедра екології та охорони навколишнього середовища, що була укомплектована переважно колишніми викладачами кафедри зоології, зокрема очолив новостворену кафедру Д. В. Лукашов.
З початку 2017 року кафедри зоології та екології були об'єднані у єдину кафедру екології та зоології, завідувачем якої є Д. В. Лукашов. Серед сучасних викладачів кафедри зокрема також В. П. Гандзюра, П. Г. Балан, Н. О. Матушкіна і О. О. Безсмертна.
Крім перерахованих вище, на кафедрі викладали також такі відомі науковці як академіки О. М. Сєверцов, О. О. Ковалевський, В. І. Монченко та І. Г. Ємельянов, В. К. Совинський, В. В. Совинський, О. М. Паульсон, Б. О. Сварчевський, Е. Е. Мірам, М. О. Кеппен, Ю. М. Семенкевич, М. М. Воскресенський, Б. М. Мазурмович, З. Ф. Ключко, Л. О. Смогоржевський, Л. О. Смогоржевська, Г. Й. Шпет, М. С. Образцов, С. М. Крашенінніков, В. П. Коваль, Д. Б. Царічкова, В. О. Межжерін, І. І. Мазепа та інші.
Наукові дослідження
З моменту створення кафедра була одним з найбільших наукових центрів зоологічних досліджень в Україні. У XIX столітті та в першій половині 20 століття на кафедрі проводилися провідні дослідження у галузях порівняльної анатомії, ембріології, біології розвитку та еволюційної біології, що в першу чергу пов'язано з іменами всесвітньо відомих учених О. О. Ковалевського, О. М. Сєверцова та І. І. Шмальгаузена. Одночасно проводилися дослідження у класичних напрямках зоології, зокрема протягом майже всього часу існування кафедри на ній діяли великі школи орнітології, іхтіології та теріології, також проводилося багато досліджень у галузях карцинології, протистології, гельмінтології, ентомології тощо. За радянського періоду на кафедрі зоології безхребетних сформувалися особливо потужні школи паразитології та ентомології, що були створені в першу чергу відповідно О. П. Маркевичем та О. П. Кришталем, а також і створена ними обома школа акарології. З першої половини 20 століття на кафедрі також проводиться багато досліджень у галузях гідробіології та екології. Починаючи з 1960-х років на кафедрі приділяється значна увага вивченню наукових засад охорони природи, що на початкових етапах було пов'язано переважно з іменем О. П. Корнєєва.
За радянських часів кафедри зоології Університету були тісно пов'язані з київським Інститутом зоології, більшість завідувачів кафедр того часу обіймали помітні посади і в Інституті зоології, зокрема троє з них певний час очолювали цей науковий заклад. В значній мірі це було можливо завдяки тому, що зоологічні кафедри тоді розміщувалися в Червоному корпусі Університету, поруч з Інститутом. Відповідно значна частина наукових досліджень співробітників кафедр зоології проводилася на базі Інституту зоології, тоді як кафедри слугували базою для підготовки нових наукових кадрів для Інституту.
Нині на кафедрі викладають фахівці у галузях екології, гідробіології, охорони природи, ентомології, морфології, порівняльної анатомії, акарології, малакології, іхтіології, теріології, орнітології, етології тощо.
Випускники кафедри
Відомими нині живими випускниками кафедри є С. М. Горб, І. Г. Ємельянов, В. О. Корнєєв, О. В. Гумовський, Д. І. Гудков, В. О. Харченко, І. І. Дзеверін, Л. О. Колодочка, З. С. Гершензон, І. В. Довгаль, В. В. Серебряков, Д. В. Лукашов, В. П. Гандзюра, Є. Е. Перковський, Ю. І. Кузьмін, Т. А. Кузьміна, Н. О. Матушкіна, О. І. Лісіцина, В. А. Несін, А. М. Полуда, П. Г. Балан, Д. Б. Царічкова, О. В. Бідзіля, І. К. Поліщук, В. М. Грищенко, І. В. Загороднюк, М. І. Головушкін, В. І. Придатко, Н. С. Атамась, О. В. Василюк, І. О. Балашов та інші.
Відомими померлими випускниками кафедри є І. І. Шмальгаузен, Ф. Г. Добржанський, М. С. Гіляров, О. П. Маркевич, В. О. Топачевський, В. І. Монченко, І. А. Акімов, М. М. Щербак, Л. І. Францевич, Є. В. Звірозомб-Зубовський, В. Г. Долін, М. В. Бобрецький, Б. О. Сварчевський, В. М. Артоболевський, Д. Є. Белінг, В. О. Караваєв, О. П. Кришталь, Б. І. Балінський, С. Я. Парамонов, М. Д. Зерова, Г. Й. Щербак, В. П. Шарпило, Ю. Г. Вервес, П. Я. Кілочицький, М. О. Кеппен, Б. М. Мазурмович, В. М. Єрмоленко, М. А. Воїнственський, Л. О. Смогоржевський, Л. О. Смогоржевська, О. П. Кулаківська, З. Ф. Ключко, В. О. Мамонтова, С. В. Кононова, Т. А. Харченко, [ru], П. О. Сітько, Г. Й. Шпет, В. В. Брунст, К. Р. Єльський, В. К. Совинський, В. В. Совинський, О. П. Корнєєв, Є. М. Савченко, О. О. Оглоблін, Д. О. Оглоблін, К. Л. Брамсон, В. М. Дірш, С. М. Крашенінніков, В. П. Коваль, Г. З. Осичнюк, Л. А. Шелюжко, Ю. П. Некрутенко, Т. І. Котенко, О. В. Корнюшин, В. І. Крижанівський, Ю. В. Мовчан, О. М. Давидов, І. О. Левченко, М. Я. Кирпиченко, М. М. Воскресенський, Ю. М. Марковський, В. П. Жежерін, С. В. Таращук, С. Г. Погребняк, В. О. Межжерін, Л. О. Бабенко, О. М. Цвелих, С. І. Золотухіна, Н. Г. Білан, О. А. Михалевич та інші.
Серед випускників кафедри більше 50 докторів біологічних наук, 4 академіки Німецької академії наук, 2 академіки АН СРСР, 5 академіків і 8 членів-кореспондентів НАН України (АН УРСР), зокрема поточні директори Інституту зоології імені І. І. Шмальгаузена НАН України і Національного науково-природничого музею НАН України. Ф. Г. Добржанський, окрім Німецької академії наук, був також дійсним членом Лондонського королівського товариства, Шведської королівської академії наук і Національної академії наук США.
Кафедра загальної та молекулярної генетики
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Кафедра мікробіології та загальної імунології
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Кафедра фізіології людини і тварини
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Кафедра фізіології та екології рослин
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Кафедра цитології, гістології та біології розвитку
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Завідувач — М. Е. Дзержинський, серед викладачів — Г. В. Островська.
Науково-дослідний інститут фізіології імені академіка Петра Богача
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Інформаційно-обчислювальний сектор біологічного факультету
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Зоологічний музей
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Ботанічний сад
Ботанічний сад ім. академіка О. В. Фоміна закладений 1839 на пустирі. Площа саду 22,5 га. Для створення саду було завезено колекції рослин з ботанічного саду Кременецького ліцею (тепер Кременецький педагогічний інститут у Тернопільскій області), також використано рослини, вирощені з насіння, надісланого вітчизняними та європейськими ботанічними садами. В 1846 — 1849 споруджено оранжерейний комплекс і розміщено в ньому колекції тропічних і субтропічних рослин. У колекціях ботанічного саду налічується близько 10 тисяч видів, форм і сортів різних рослин. В оранжерейному комплексі зібрано велику кількість тропічних і субтропічних рослин, найстарші й найвищі в колишньому Радянському Союзі екземпляри пальм, для яких 1977 року збудовано найвищий в світі 30-метровий кліматрон. Колекція кактусів та інших сукулентів налічує близько 2 тисяч видів і є найбільшою в колишньому Радянському Союзі. У відкритому ґрунті росте багато реліктових і ендемічних видів рослин з різних районів світу.
При ботанічному саду існує 8 наукових відділів, що проводять дослідження в галузі інтродукції й акліматизації рослин, займаються питаннями охорони, збагачення та раціонального використовування рослинних ресурсів тощо, є групи ландшафтної архітектури, захисту рослин від хвороб і шкідників, насіннєва лабораторія. В ботанічному саду в різні часи працювали такі відомі вчені, як Р. Е. Траутфеттер, О. С. Рогович, І. Ф. Шмальгаузен, О. В. Фомін, С. Г. Навашин, М. Г. Холодний, Д. К. Зеров та інші.
Канівський природний заповідник
Цей розділ потребує доповнення. (червень 2016) |
Найвідоміші випускники
Дійсні члени Німецької Академії Наук
Серед випускників кафедр, що зараз входять до складу «Інституту біології», семеро стали дійсними членами Німецької Академії Наук «Леопольдина», однієї з найбільш престижних наукових академій у світі:
- Шмальгаузен Іван Іванович (1960)
- Добржанський Феодосій Григорович (1960)
- Костюк Платон Григорович (1966)
- Гіляров Меркурій Сергійович (1973)
- Глеба Юрій Юрійович (1991)
- Родніна Марина Володимирівна (2008)
- Горб Станіслав Миколайович (2011)
Причому це переважна більшість український вчених, що колись були удостоєні честі стати дійсними членами «Леопольдини», а останні троє — єдині нині живі українці у складі цієї академії.
Наукові видання інституту
- (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Серія Біологія)
- (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Серія Інтродукція та збереження рослинного різноманіття)
- (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Серія Проблеми регуляції фізіологічних функцій)
Примітки
- . Архів оригіналу за 6 серпня 2016. Процитовано 13 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 8 серпня 2016. Процитовано 17 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 6 серпня 2016. Процитовано 13 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 17 серпня 2016. Процитовано 15 липня 2016.
- . Архів оригіналу за 6 серпня 2016. Процитовано 13 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 1 липня 2016. Процитовано 13 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 31 травня 2016. Процитовано 13 червня 2016.
Література
- История Киевского университета (на украинском языке) 1834—1959 под ред. О.З, Жмудского, 627 с.
- Київський національний університет імені Тараса Шевченка ВПЦ «Київський університет», 2004
- Київський університет як осередок генетичних досліджень у першій половині XX ст. / О. В. Романець // Наука та наукознавство. - 2008. - № 2. - С. 140-147.
Посилання
- Офіційний сайт ННЦ «Інститут біології» [ 28 жовтня 2012 у Wayback Machine.]
- на сайті «Енциклопедії Київського університету».
- М. М. Мусієнко, Л. М. Бацманова Минуле і сучасне біологічної науки Київського національного університету імені Тараса Шевченка (1834—2014 рр.) // Фактори експериментальної еволюції організмів. — 2014. — Т. 14. — С. 9—13.
- М. Мусієнко, Л. Остапченко, Н. Таран, Л. Бацманова, В. Стороженко Київський ордена Леніна державний університет імені Т. Г. Шевченка — Київський ордена Леніна, ордена Жовтневої революції державний університет імені Т. Г. Шевченка: становлення і розвиток біологічної освіти і науки (1959—1988 рр.) // Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Біологія. — 2017. — Вип. 2. — С. 7—33.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin sichen 2017 Navchalno naukovij centr Institut biologiyi pidrozdil Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka do chervnya 2010 roku biologichnij fakultet Navchalno naukovij centr Institut biologiyi KNU im T Shevchenka Osnovni dani Zasnovano 1933 Abreviatura biologicheskij fakultet Kievskogo universiteta Prinalezhnist KNU Kontakt Klyuchovi osobi Ostapchenko Lyudmila IvanivnaKrayina UkrayinaAdresa m Kiyiv prospekt Akademika Glushkova 2 korpus 12Tip fakultetVebstorinka biology univ kiev uaIstoriyaIstoriya biologichnogo fakultetu bere svij pochatok z 1834 roku iz stvorennyam kafedr botaniki ta zoologiyi sho vhodili do skladu fiziko matematichnogo viddilennya filosofskogo fakultetu Universitetu imeni svyatogo Volodimira Vzhe zgidno zi statutom 1863 roku fiziko matematichnij fakultet maye dva rozryadi matematichnih ta prirodnichih nauk U takomu skladi isnuvav do 1920 roku Todi bulo utvoreno Kiyivskij vishij institut narodnoyi osviti imeni Dragomanova u skladi shkilnogo fakultetu yakogo isnuvav viddil prirodnichih nauk z pidviddilom organichnoyi prirodi z takimi ciklami a botanichnim b zoologichnim v antropologichnim Z 1926 roku diye Kiyivskij institut narodnoyi osviti KINO Z 1930 roku stvoreno Institut profesijnoyi osviti IPO Zgidno z postanovoyu Narkomosviti URSR uhvalila z veresnya 1933 roku vidkriti v Kiyevi na bazi IPO ta Fiziko matematichnogo institutu onovlenij Kiyivskij derzhavnij universitet KDU u skladi 6 fakultetiv u tomu chisli bulo stvoreno biologichnij fakultet Institut biologiyi maye 12 kafedr biohimiyi biofiziki zagalnoyi ta molekulyarnoyi genetiki mikrobiologiyi ta zagalnoyi imunologiyi virusologiyi fiziologiyi lyudini i tvarin fiziologiyi ta ekologiyi roslin zoologiyi botaniki citologiyi gistologiyi ta biologiyi individualnogo rozvitku ekologiyi fundamentalnoyi medicini V NNC Institut biologiyi stvoreno 19 naukovo doslidnih laboratorij fiziko himichnoyi biologiyi biofiziki molekulyarnoyi bilogiyi i genetiki mikrobiologichnih ta imunologichnih problem biotehnologiyi ekologiyi virusiv ta diagnostiki virusnih zahvoryuvan botaniki fiziologichnih osnov produktivnosti roslin zoologiyi ta ekologiyi laboratoriya Botanichnogo sadu ta inshi Okrim naukovih laboratorij do skladu Institutu vhodit zoologichnij muzeyi Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Naukovo doslidnij institut fiziologiyi imeni akademika P Bogacha sho skladayetsya z 4 laboratorij Vazhlivu rol u navchalnomu procesi i naukovij roboti vidigriyut Botanichnij sad imeni akademika O Fomina Kanivskij prirodnij zapovidnik Cherkaska oblast V Instituti pracyuye informacijno obchislyuvalnij centr funkcionuye 3 komp yuterni auditoriyi z suchasnim obladnannyam sho daye mozhlivist provoditi navchalnij proces z vikoristannyam suchasnih informacijnih tehnologij zaluchitisya do roboti v merezhi Internet NNC Institut biologiyi zdijsnyuye pidgotovku visokokvalifikovanih fahivciv shirokogo profilyu troh rivniv kvalifikaciyi za osvitnim napryamkom biologiya i ekologiya bakalavr 4 roki navchannya specialist 5 rokiv navchannya magistr 6 rokiv navchannya Studenti mayut zmogu obrati odnu z 8 specialnostej biologiya ta biologiya rozvitku biohimiya biofizika botanika genetika zoologiya mikrobiologiya ta virusologiya fiziologiya a takozh vidpovidno do obranoyi specialnosti odnu z 17 specializacij Studenti vivchayut taki fahovi disciplini yak botanika zagalna zoologiya anatomiya lyudini fiziologiya lyudini i tvarin anatomiya roslin fiziologiya roslin zagalna citologiya ta gistologiya biologiya rozvitku genetika biohimiya radiobiologiya biofizika virusologiya mikrobiologiya imunologiya zagalna ekologiya Vipuskniki biologichnogo fakultetu oderzhuyut gruntovnu pidgotovku z gumanitarnih fundamentalnih i fahovih disciplin sho robit yih visokoprofesijnimi konkurentnozdatnimi fahivcyami v sviti suchasnih vimog V Instituti takozh zdijsnyuyetsya pidgotovka aspirantiv i doktorantiv z 11 specialnostej Diyut tri specializovani radi po zahistu kandidatskih i doktorskih disertacij z 11 specialnostej Za ostanni roki spivrobitniki fakultetu opublikuvali shirokij spektr pidruchnikiv naukovih monografij navchalnih posibnikiv Institut maye micni zv yazki z ustanovami Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Ministerstva ohoroni zdorov ya Ukrayinskoyi agrarnoyi akademiyi Voni vikoristovuyutsya yak baza u navchalnomu procesi dlya provedennya naukovih doslidzhen studentami i spivrobitnikami a takozh vikonannya diplomnih i disertacijnih robit Institut biologiyi maye shiroki mizhnarodni zv yazki z zakordonnimi osvitnimi ta naukovimi ustanovami bagatoh krayin SShA Velikoyi Britaniyi Krayin Yevrosoyuzu Rosiyi tosho Navchalno naukovij centr Institut biologiyi stvoreno u 2009 roci na bazi biologichnogo fakultetu yakij isnuvav v Kiyivskomu nacionalnomu universiteti z 1933 roci Odnak dvi jogo kafedri botaniki i zoologiyi funkcionuvali she z 1834 roku na filosofskomu fakulteti universitetu sv Volodimira a na jogo medichnomu fakulteti v 1842 roci bulo vidkrito kafedru fiziologiyi lyudini v 1868 roci kafedru gistologiyi i embriologiyi U dorevolyucijnij period na fakulteti pracyuvali taki vsesvitnovidomi vcheni biologi yak K Kessler I Shmalgauzen S Navashin M Holodnij M Syevyercov U rizni roki XX stolittya kafedri ocholyuvali taki vidatni vcheni yak O Palladin D Zerov O Kistyakivskij O Krishtal A Yemchenko D Voroncov ta inshi Teper na biologichnomu fakulteti 10 kafedr Ocholyuye Institut biologiyi Ostapchenko Lyudmila Ivanivna akademik AN Vishoyi shkoli profesor doktor biologichnih nauk U 2009 do skladu Institutu biologiyi uvijshli takozh Botanichnij sad imeni akademika O V Fomina i Kanivskij prirodnij zapovidnik Naukovo pedagogichnij sklad NNC Institut biologiyi narahovuye 281 fahivciv z nih 2 akademikiv Agrarnoyi akademiyi nauk 33 profesora doktora nauk i 12 doktoriv nauk 36 docentiv kandidativ nauk i 93 kandidativ nauk V skladi kolektivu 3 laureati Derzhavnoyi premiyi Ukrayini v galuzi nauki i tehniki 5 laureativ premiyi imeni Tarasa Shevchenka Kiyivskogo universitetu 6 laureativ premiyi vidatnih vchenih NAN Ukrayini Dekani fakultetu Finn Volodimir Vasilovich 1935 1936 1936 1938 Kornyeyev Oleksandr Porfirovich 1938 1941 Bilokin Ivan Petrovich 1948 1952 Topachevskij Oleksandr Viktorovich 1956 1959 Harchenko Pavlo Dmitrovich 1960 1964 Novikov Boris Grigorovich 1965 1971 Kucherenko Mikola Yevdokimovich 1971 1972 Bogach Petro Grigorovich 1971 1972 Mazepa Ivan Illich 1972 1974 1974 1977 1978 1979 Chopik Volodimir Ivanovich 1979 1982 Musiyenko Mikola Mikolajovich 1982 1987 Kucherenko Mikola Yevdokimovich 1987 2002 Ostapchenko Lyudmila Ivanivna 2002 2010 Direktori NNC IBM Ostapchenko Lyudmila Ivanivna z 2010StrukturaKafedra biohimiyi Na medichnomu fakulteti Universitetu sv Volodimira bulo stvoreno kafedru medichnoyi himiyi ta fiziki vidpovidno do universitetskogo statutu 1863 roku sho bulo viklikano potrebami medicini Podalshim stimulom do rozvitku biohimiyi v Kiyivskomu universiteti yak i v inshih universitetah Rosiyi buv universitetskij statut 1884 roku zgidno z yakim bulo vidkrito samostijni kafedri medichnoyi himiyi zi specialnimi laboratoriyami dlya vedennya naukovoyi roboti Cej statut peredbachav pevni mozhlivosti dlya biohimichnih doslidzhen Pershim zaviduvachem kafedri medichnoyi himiyi buv vipusknik Moskovskogo universitetu U 1861 roci pislya zahistu v Kiyivskomu universiteti disertaciyi Pro diyu sirchanoyi kisloti na bilkovi rechovini jomu bulo prisvoyeno vchenij stupin doktora medicini Podalshi doslidzhennya provodilisya Shefferom u napryamku vivchennya himiyi krovi peretravlyuvannya yizhi ta vlastivostej bilkiv Kafedru biohimiyi na biologichnomu fakulteti Kiyivskogo universitetu stvoreno 1934 roku biohimikom Oleksandrom Palladinim Nim organizovano i obladnano laboratoriyu pidibrano kadri naukovih pracivnikiv i vikladachiv Z pershih dniv kafedra rozpochala navchalnu j naukovu robotu Provodilisya doslidzhennya z biohimiyi golovnogo mozku obminu rechovin u m yazah vitaminiv U 1954 1960 rokah kafedroyu zaviduvav profesor David Ferdman U 1960 ti 1980 ti roki kistyak kafedri sklali jogo uchni profesori Rufina Vinogradova Boris Cudzevich tosho U 1960 1973 rokah zaviduvachem kafedroyu biohimiyi buv U rezultati doslidzhen provedenih u cej period na kafedri iz zastosuvannyam michenih atomiv bulo zdobuto cinni vidomosti yaki svidchat pro vpliv zovnishnih faktoriv na dinamichnij stan bilkiv tkanin Vstanovleno sho vidsutnist v yizhi vitaminiv vplivaye na intensivnist onovlennya bilkiv m yaziv pechinki ta golovnogo mozku U 1973 2003 rokah kafedroyu zaviduvav profesor piznishe akademik NAN Ukrayini Mikola Kucherenko specialist u galuzi radiacijnoyi biohimiyi Pid jogo kerivnictvom na kafedri doslidzhuvali procesi fosforilyuvannya metilyuvannya acetilyuvannya ta ADF ribozilyuvannya riznih biologichnih substrativ rol kalciyu kalmodulinu sistemi ciklichnih nukleotidiv u funkcionuvanni biologichnih membran Na kafedri bulo opublikovano nizku monografij zokrema Struktura ta funkciyi biologichnih membran Biologichne metilyuvannya ta jogo modifikaciya na rannih etapah promenevogo urazhennya Osnovi molekulyarnoyi radiobiologiyi Radiorezistentnist i regulyaciya metabolizmu nervovoyi tkanini Biohimichna model regulyaciyi aktivnosti hromatinu tosho Pid kerivnictvom Mikoli Kucherenka pidgotovleno i zahisheno 45 kandidatskih i 9 doktorskih disertacij Z 2004 po 2014 roki kafedru ocholyuvala yiyi vipusknicya profesor Lyudmila Ostapchenko Za yiyi kerivnictva kafedroyu pidgotovano 30 kandidativ ta 3 doktoriv biologichnih nauk Z 2015 roku zaviduvach kafedri doktor biologichnih nauk profesor Kafedra biofiziki Kafedra biofiziki stvorena v 1963 roci pri uchasti profesoriv Harchenko P D Grodzinskogo D M akademika Bogacha P G U 1964 1973 rokah kafedroyu zaviduvav Petro Bogach yakij zapochatkuvav novij napryamok doslidzhen pov yazanij z vivchennyam klitinnih transmembrannih i molekulyarnih mehanizmiv m yazovogo skorochennya Pid jogo kerivnictvom pidgotovlena velika kilkist kandidativ i doktoriv nauk Nadali kafedroyu zaviduvali vipusknik fizichnogo fakultetu KDU profesor Valentin Zima 1973 1982 ta akademik NAN Ukrayini Mihajlo Shuba 1982 1994 Z 1995 do 2008 roku kafedru ocholyuvav doktor biologichnih nauk profesor Miroshnichenko Mikola Stepanovich U 2008 2015 rokah kafedroyu zaviduvav profesor Z 2016 roku kafedroyu zaviduye profesor Oleksandr Zholos Kafedra botaniki Kafedra botaniki bula stvorena v Kiyivskomu universiteti sv Volodimira u 1834 roci za iniciativoyu pershogo rektora universitetu Mihajla Oleksandrovicha Maksimovicha Pershim zaviduvachem kafedri stav profesor Villibald Gotlibovich Besser Podalsha istoriya kafedri botaniki pov yazana z takimi vchenimi yak Rudolf Ernestovich Trautfetter sistematik rektor universitetu sv Volodimira organizator universitetskogo botanichnogo sadu Opanas Semenovich Rogovich florist sistematik i paleontolog vidomij specialist v galuzi anatomiyi fiziologiyi roslin ta v galuzi sporovih roslin Illya Grigorovich Borshov vidomij sistematik ta algolog Ivan Fedorovich Shmalgauzen florist i paleobotanik zasnovnik ukrayinskoyi fitocenologiyi Sergij Gavrilovich Navashin vsesvitno vidomij citoembriolog pershij zaviduvach kafedri morfologiyi ta sistematiki roslin vidilenoyi z kafedri botaniki u 1894 r Oleksandr Vasilovich Fomin pershij direktor Institutu botaniki AN Ukrayini U 1933 r Dmitrom Kostyantinovichem Zerovim vidomim sistematikom sporovih roslin floristom bolotoznavcem paleobotanikom bulo zasnovano kafedru nizhchih roslin Z yiyi isnuvannyam pov yazani Oleksandr Viktorovich Topachevskij vidatnij algolog Semen Filimonovich Morochkovskij vidatnij mikolog ta fitopatolog Alfred Mikolajovich Oksner lihenolog zi svitovim viznannyam Nadiya Prohorivna Masyuk vidomij algolog Na kafedri vishih roslin u cej period vidomimi personaliyami ta naukovcyami stali Mihajlo Grigorovich Popov florist profesor i zaviduvach kafedroyu z 1941 po 1944 rr Petro Fedorovich Oksiyuk ta vidomi Oleksij Lavrentijovich Lipa viznanij fahivec u galuzi dendroflori ta ozelenennya Volodimir Ivanovich Chopik vidomij florist i sistematik U 1985 r vidbuvayetsya ob yednannya kafedri nizhchih ta kafedri vishih roslin v yedinu kafedru botaniki zaviduvachem yakoyi stav profesor fahivec u spravi zelenogo budivnictva ta dekorativnogo sadivnictva Sered vipusknikiv kafedri chimalo kandidativ ta doktoriv biologichnih nauk sho pracyuyut v inshih ustanovah zokrema v Instituti botaniki im M G Holodnogo NAN Ukrayini i ye viznanimi avtoritetami v botanici zokrema S S Harkevich V V Osichnyuk V V Protopopova S M Ziman Ya P Diduh T L Andriyenko V S Tkachenko G K Smik O M Dubovik ta inshi Kafedra virusologiyi Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Kafedra ekologiyi ta zoologiyi Istoriya kafedri Kafedra zoologiyi isnuvala v Kiyivskomu universiteti z momentu jogo stvorennya u 1834 roci Pershimi zaviduvachami buli A L Andzhejovskij protyagom 1834 1839 O F Middendorf 1839 1842 i K F Kessler 1842 1862 Z 1877 roku zaviduvachem kafedri buv M V Bobreckij a zgodom O O Korotnyev K F Kessler i M V Bobreckij protyagom vidpovidno 1856 1862 i 1890 1902 rokiv obijmali posadu dekana fiziko matematichnogo fakultetu do yakogo vhodila todi kafedra zoologiyi a ostannij buv takozh rektorom Kiyivskogo universitetu v 1903 1905 rokah Trivalij chas pidrozdil nosiv nazvu kafedri zoologiyi ta porivnyalnoyi anatomiyi U 1917 roci okremo vidililasya kafedra zoologiyi bezhrebetnih yaku ocholiv S Yu Kushakevich Zoologi Kiyivskogo universitetu v 1923 roci Pershij livoruch u verhnomu ryadu M M Voskresenskij tretij u verhnomu ryadu Yu M Markovskij ostanni dvoye u verhnomu ryadu V V Brunst i B I Balinskij drugij livoruch u nizhnomu ryadu Yu M Semenkevich za nim pravoruch D Ye Beling ta I I Shmalgauzen Pislya reorganizaciyi Universitetu v 1920 roci i do 1985 roku okremo isnuvali kafedri zoologiyi bezhrebetnih i hrebetnih U cej period pevnij chas isnuvali takozh i inshi okremi kafedri sho viddilyalisya vid zoologichnih kafedr i zgodom znovu vozz yednuvalisya z nimi u 1943 1950 rokah ocholyuvana Ya V Rollom kafedra gidrobiologiyi u 1944 1950 ocholyuvana V M Artobolevskim kafedra ekologiyi ta biogeografiyi u 1944 1945 ocholyuvana V P Pospyelovim kafedra entomologiyi u 1945 1955 ocholyuvana V A Movchanom kafedra ihtiologiyi Kafedru zoologiyi bezhrebetnih pislya reorganizaciyi Universitetu ocholyuvali D Ye Beling 1920 1935 O G Lebedyev 1935 1936 akademik O P Markevich 1936 1960 O P Krishtal 1960 1981 i G J Sherbak 1981 1985 V toj zhe chas kafedru zoologiyi hrebetnih ocholyuvali akademik I I Shmalgauzen 1920 1930 M M Voskobojnikov 1930 1941 akademik D K Tretyakov 1945 48 O P Kornyeyev 1948 1964 O B Kistyakivskij 1964 1974 i L O Babenko 1974 1985 U 1985 roci ci kafedri buli ob yednani u yedinu kafedru zoologiyi zaviduvachkoyu yakoyu bula G J Sherbak a z 1991 roku Yu G Verves Protyagom 2001 2002 rokiv kafedru ocholyuvav P Ya Kilochickij i protyagom 2002 2016 V V Serebryakov Pri kafedri u 1969 2002 rokah isnuvala stvorena O P Krishtalem naukovo doslidna laboratoriyi ekologiyi ta toksikologiyi U 2011 roci bula stvorena okrema kafedra ekologiyi ta ohoroni navkolishnogo seredovisha sho bula ukomplektovana perevazhno kolishnimi vikladachami kafedri zoologiyi zokrema ocholiv novostvorenu kafedru D V Lukashov Z pochatku 2017 roku kafedri zoologiyi ta ekologiyi buli ob yednani u yedinu kafedru ekologiyi ta zoologiyi zaviduvachem yakoyi ye D V Lukashov Sered suchasnih vikladachiv kafedri zokrema takozh V P Gandzyura P G Balan N O Matushkina i O O Bezsmertna Krim pererahovanih vishe na kafedri vikladali takozh taki vidomi naukovci yak akademiki O M Syevercov O O Kovalevskij V I Monchenko ta I G Yemelyanov V K Sovinskij V V Sovinskij O M Paulson B O Svarchevskij E E Miram M O Keppen Yu M Semenkevich M M Voskresenskij B M Mazurmovich Z F Klyuchko L O Smogorzhevskij L O Smogorzhevska G J Shpet M S Obrazcov S M Krasheninnikov V P Koval D B Carichkova V O Mezhzherin I I Mazepa ta inshi Naukovi doslidzhennya Z momentu stvorennya kafedra bula odnim z najbilshih naukovih centriv zoologichnih doslidzhen v Ukrayini U XIX stolitti ta v pershij polovini 20 stolittya na kafedri provodilisya providni doslidzhennya u galuzyah porivnyalnoyi anatomiyi embriologiyi biologiyi rozvitku ta evolyucijnoyi biologiyi sho v pershu chergu pov yazano z imenami vsesvitno vidomih uchenih O O Kovalevskogo O M Syevercova ta I I Shmalgauzena Odnochasno provodilisya doslidzhennya u klasichnih napryamkah zoologiyi zokrema protyagom majzhe vsogo chasu isnuvannya kafedri na nij diyali veliki shkoli ornitologiyi ihtiologiyi ta teriologiyi takozh provodilosya bagato doslidzhen u galuzyah karcinologiyi protistologiyi gelmintologiyi entomologiyi tosho Za radyanskogo periodu na kafedri zoologiyi bezhrebetnih sformuvalisya osoblivo potuzhni shkoli parazitologiyi ta entomologiyi sho buli stvoreni v pershu chergu vidpovidno O P Markevichem ta O P Krishtalem a takozh i stvorena nimi oboma shkola akarologiyi Z pershoyi polovini 20 stolittya na kafedri takozh provoditsya bagato doslidzhen u galuzyah gidrobiologiyi ta ekologiyi Pochinayuchi z 1960 h rokiv na kafedri pridilyayetsya znachna uvaga vivchennyu naukovih zasad ohoroni prirodi sho na pochatkovih etapah bulo pov yazano perevazhno z imenem O P Kornyeyeva Za radyanskih chasiv kafedri zoologiyi Universitetu buli tisno pov yazani z kiyivskim Institutom zoologiyi bilshist zaviduvachiv kafedr togo chasu obijmali pomitni posadi i v Instituti zoologiyi zokrema troye z nih pevnij chas ocholyuvali cej naukovij zaklad V znachnij miri ce bulo mozhlivo zavdyaki tomu sho zoologichni kafedri todi rozmishuvalisya v Chervonomu korpusi Universitetu poruch z Institutom Vidpovidno znachna chastina naukovih doslidzhen spivrobitnikiv kafedr zoologiyi provodilasya na bazi Institutu zoologiyi todi yak kafedri sluguvali bazoyu dlya pidgotovki novih naukovih kadriv dlya Institutu Nini na kafedri vikladayut fahivci u galuzyah ekologiyi gidrobiologiyi ohoroni prirodi entomologiyi morfologiyi porivnyalnoyi anatomiyi akarologiyi malakologiyi ihtiologiyi teriologiyi ornitologiyi etologiyi tosho Vipuskniki kafedri Vidomimi nini zhivimi vipusknikami kafedri ye S M Gorb I G Yemelyanov V O Kornyeyev O V Gumovskij D I Gudkov V O Harchenko I I Dzeverin L O Kolodochka Z S Gershenzon I V Dovgal V V Serebryakov D V Lukashov V P Gandzyura Ye E Perkovskij Yu I Kuzmin T A Kuzmina N O Matushkina O I Lisicina V A Nesin A M Poluda P G Balan D B Carichkova O V Bidzilya I K Polishuk V M Grishenko I V Zagorodnyuk M I Golovushkin V I Pridatko N S Atamas O V Vasilyuk I O Balashov ta inshi Vidomimi pomerlimi vipusknikami kafedri ye I I Shmalgauzen F G Dobrzhanskij M S Gilyarov O P Markevich V O Topachevskij V I Monchenko I A Akimov M M Sherbak L I Francevich Ye V Zvirozomb Zubovskij V G Dolin M V Bobreckij B O Svarchevskij V M Artobolevskij D Ye Beling V O Karavayev O P Krishtal B I Balinskij S Ya Paramonov M D Zerova G J Sherbak V P Sharpilo Yu G Verves P Ya Kilochickij M O Keppen B M Mazurmovich V M Yermolenko M A Voyinstvenskij L O Smogorzhevskij L O Smogorzhevska O P Kulakivska Z F Klyuchko V O Mamontova S V Kononova T A Harchenko ru P O Sitko G J Shpet V V Brunst K R Yelskij V K Sovinskij V V Sovinskij O P Kornyeyev Ye M Savchenko O O Ogloblin D O Ogloblin K L Bramson V M Dirsh S M Krasheninnikov V P Koval G Z Osichnyuk L A Shelyuzhko Yu P Nekrutenko T I Kotenko O V Kornyushin V I Krizhanivskij Yu V Movchan O M Davidov I O Levchenko M Ya Kirpichenko M M Voskresenskij Yu M Markovskij V P Zhezherin S V Tarashuk S G Pogrebnyak V O Mezhzherin L O Babenko O M Cvelih S I Zolotuhina N G Bilan O A Mihalevich ta inshi Sered vipusknikiv kafedri bilshe 50 doktoriv biologichnih nauk 4 akademiki Nimeckoyi akademiyi nauk 2 akademiki AN SRSR 5 akademikiv i 8 chleniv korespondentiv NAN Ukrayini AN URSR zokrema potochni direktori Institutu zoologiyi imeni I I Shmalgauzena NAN Ukrayini i Nacionalnogo naukovo prirodnichogo muzeyu NAN Ukrayini F G Dobrzhanskij okrim Nimeckoyi akademiyi nauk buv takozh dijsnim chlenom Londonskogo korolivskogo tovaristva Shvedskoyi korolivskoyi akademiyi nauk i Nacionalnoyi akademiyi nauk SShA Kafedra zagalnoyi ta molekulyarnoyi genetiki Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Kafedra mikrobiologiyi ta zagalnoyi imunologiyi Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Kafedra fiziologiyi lyudini i tvarini Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Kafedra fiziologiyi ta ekologiyi roslin Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Kafedra citologiyi gistologiyi ta biologiyi rozvitku Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Zaviduvach M E Dzerzhinskij sered vikladachiv G V Ostrovska Naukovo doslidnij institut fiziologiyi imeni akademika Petra Bogacha Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Informacijno obchislyuvalnij sektor biologichnogo fakultetu Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Zoologichnij muzej Dokladnishe Zoologichnij muzej Kiyivskogo universitetu Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Botanichnij sad Dokladnishe Botanichnij sad im akademika O V Fomina Botanichnij sad im akademika O V Fomina zakladenij 1839 na pustiri Plosha sadu 22 5 ga Dlya stvorennya sadu bulo zavezeno kolekciyi roslin z botanichnogo sadu Kremeneckogo liceyu teper Kremeneckij pedagogichnij institut u Ternopilskij oblasti takozh vikoristano roslini virosheni z nasinnya nadislanogo vitchiznyanimi ta yevropejskimi botanichnimi sadami V 1846 1849 sporudzheno oranzherejnij kompleks i rozmisheno v nomu kolekciyi tropichnih i subtropichnih roslin U kolekciyah botanichnogo sadu nalichuyetsya blizko 10 tisyach vidiv form i sortiv riznih roslin V oranzherejnomu kompleksi zibrano veliku kilkist tropichnih i subtropichnih roslin najstarshi j najvishi v kolishnomu Radyanskomu Soyuzi ekzemplyari palm dlya yakih 1977 roku zbudovano najvishij v sviti 30 metrovij klimatron Kolekciya kaktusiv ta inshih sukulentiv nalichuye blizko 2 tisyach vidiv i ye najbilshoyu v kolishnomu Radyanskomu Soyuzi U vidkritomu grunti roste bagato reliktovih i endemichnih vidiv roslin z riznih rajoniv svitu Pri botanichnomu sadu isnuye 8 naukovih viddiliv sho provodyat doslidzhennya v galuzi introdukciyi j aklimatizaciyi roslin zajmayutsya pitannyami ohoroni zbagachennya ta racionalnogo vikoristovuvannya roslinnih resursiv tosho ye grupi landshaftnoyi arhitekturi zahistu roslin vid hvorob i shkidnikiv nasinnyeva laboratoriya V botanichnomu sadu v rizni chasi pracyuvali taki vidomi vcheni yak R E Trautfetter O S Rogovich I F Shmalgauzen O V Fomin S G Navashin M G Holodnij D K Zerov ta inshi Kanivskij prirodnij zapovidnik Dokladnishe Kanivskij prirodnij zapovidnik Cej rozdil potrebuye dopovnennya cherven 2016 Najvidomishi vipusknikiDijsni chleni Nimeckoyi Akademiyi Nauk Sered vipusknikiv kafedr sho zaraz vhodyat do skladu Institutu biologiyi semero stali dijsnimi chlenami Nimeckoyi Akademiyi Nauk Leopoldina odniyeyi z najbilsh prestizhnih naukovih akademij u sviti Shmalgauzen Ivan Ivanovich 1960 Dobrzhanskij Feodosij Grigorovich 1960 Kostyuk Platon Grigorovich 1966 Gilyarov Merkurij Sergijovich 1973 Gleba Yurij Yurijovich 1991 Rodnina Marina Volodimirivna 2008 Gorb Stanislav Mikolajovich 2011 Prichomu ce perevazhna bilshist ukrayinskij vchenih sho kolis buli udostoyeni chesti stati dijsnimi chlenami Leopoldini a ostanni troye yedini nini zhivi ukrayinci u skladi ciyeyi akademiyi Naukovi vidannya institutuVisnik Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Seriya Biologiya Visnik Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Seriya Introdukciya ta zberezhennya roslinnogo riznomanittya Visnik Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Seriya Problemi regulyaciyi fiziologichnih funkcijPrimitki Arhiv originalu za 6 serpnya 2016 Procitovano 13 chervnya 2016 Arhiv originalu za 8 serpnya 2016 Procitovano 17 chervnya 2016 Arhiv originalu za 6 serpnya 2016 Procitovano 13 chervnya 2016 Arhiv originalu za 17 serpnya 2016 Procitovano 15 lipnya 2016 Arhiv originalu za 6 serpnya 2016 Procitovano 13 chervnya 2016 Arhiv originalu za 1 lipnya 2016 Procitovano 13 chervnya 2016 Arhiv originalu za 31 travnya 2016 Procitovano 13 chervnya 2016 LiteraturaIstoriya Kievskogo universiteta na ukrainskom yazyke 1834 1959 pod red O Z Zhmudskogo 627 s Kiyivskij nacionalnij universitet imeni Tarasa Shevchenka VPC Kiyivskij universitet 2004 Kiyivskij universitet yak oseredok genetichnih doslidzhen u pershij polovini XX st O V Romanec Nauka ta naukoznavstvo 2008 2 S 140 147 PosilannyaOficijnij sajt NNC Institut biologiyi 28 zhovtnya 2012 u Wayback Machine na sajti Enciklopediyi Kiyivskogo universitetu M M Musiyenko L M Bacmanova Minule i suchasne biologichnoyi nauki Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka 1834 2014 rr Faktori eksperimentalnoyi evolyuciyi organizmiv 2014 T 14 S 9 13 M Musiyenko L Ostapchenko N Taran L Bacmanova V Storozhenko Kiyivskij ordena Lenina derzhavnij universitet imeni T G Shevchenka Kiyivskij ordena Lenina ordena Zhovtnevoyi revolyuciyi derzhavnij universitet imeni T G Shevchenka stanovlennya i rozvitok biologichnoyi osviti i nauki 1959 1988 rr Visnik Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Biologiya 2017 Vip 2 S 7 33