Міжсоюзницька комісія у справах Польщі, Міжсоюзницька комісія з польських справ, або Комісія у польських справах (пол. Komisja Międzysojusznicza dla Polski/Komisja Międzysojusznicza dla Zbadania Spraw Polskich) — комісія, створена 29 січня 1919 року Верховною радою Паризької мирної конференції на пропозицію Ж. Клемансо, пізніше перетворена Радою Десятьох на Міжсоюзницьку місію у Польщі. Очолював комісію Жозеф Нуланс. До її завдань входило впливати на політику польського уряду згідно з положеннями Паризької мирної конференції та інформувати свої уряди про ситуацію в Польщі. Її представники перебували в Польщі з 13 лютого по 28 березня 1919 року. Комісію розпущено 24 квітня 1919 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBsdWRHVnlZV3hzYVdWa1gyMXBjM05wYjI1ZmRHOWZVRzlzWVc1a1h5VXlPRWRsYmw5Q1lYSjBhR1ZzWlcxNUpUSTVYekF5TGpFNU1Ua3VhbkJuTHpNd01IQjRMVWx1ZEdWeVlXeHNhV1ZrWDIxcGMzTnBiMjVmZEc5ZlVHOXNZVzVrWHlVeU9FZGxibDlDWVhKMGFHVnNaVzE1SlRJNVh6QXlMakU1TVRrdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTDFCQ1YxOU5ZWEpqYUY4eE9URTVMbk4yWnk4ek1EQndlQzFRUWxkZlRXRnlZMmhmTVRreE9TNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
15 лютого 1919 року зі складу цієї комісії було виділено Підкомісію у справах перемир'я на польсько-українському фронті, яку очолив прихильно налаштований до Польщі французький генерал Джозеф Бартелемі. До неї увійшли також представник Великої Британії Адріан Картон де Віарт, представник США проф. , представник Італії .
Історія
Роботу Міжсоюзницької комісії, яка повинна була визначити етнографічні межі Польщі, ініціювала британська сторона, оскільки Ллойд Джордж наполягав на повному невтручанні у справи Східної Галичини сусідніх із нею новоутворених держав (Польщі й УНР) до розв’язання питання її статусу на Мирній конференції.
24 січня 1919 р. Верховна рада мирної конференції (головний орган коаліції держав-переможниць) ухвалила рішення про заборону воєнних дій у Східній Європі 14 лютого 1919 року Українська Галицька Армія почала наступ на лінії Гродек-Ягеллонський—Судова Вишня, маючи на меті оволодіти Львовом. 16-18 лютого частини УГА під Львовом здобули Збоїща, а між Городком і Судовою Вишнею зайняли села Братківці і Вовчухи, звідки могли обстрілювати залізницю Перемишль—Львів. За таких обставин 17 лютого з Варшави до Львова вирушила міжсоюзницька (під)комісія на чолі з генералом Бартелемі для переговорів з українським урядом у справі перемир'я з поляками. Ще в дорозі, 18 лютого, вона вислала телеграму до УГА з вимогою термінового припинення наступу і погрозою, що відмова буде розцінюватись, як розрив дипломатичних відносин Західної України з Антантою. 22 лютого 1919 у Львові вона звернулася до української сторони з вимогою припинення вогню з метою ведення переговорів про перемир'я. Ультиматум було прийнято, хоча умови для ЗУНР, як виявилося згодом, були дуже невигідними: після припинення наступу УГА комісія запропонувала українцям підписати готову угоду про перемир'я, підготовлену ще у Варшаві спільно з представниками польської сторони. Ця угода передбачала демаркаційну лінію, на підставі якої Львів і Дрогобицький нафтовий басейн, приблизно 40% території Східної Галичини, залишались за Польщею. При цьому ніяких реальних гарантій представники Антанти щодо подальшої долі Галичини не висловили. Такі пропозиції західноукраїнська влада відкинула, після чого воєнні дії поновилися після 1 березня 1919 року. Але прорвати польський фронт УГА вже не вдалося. 18 березня поляки відбили залізницю між Судовою Вишнею і Городком та прорвали облогу Львова. Водночас, відмова уряду ЗОУНР значно ускладнила діяльність делегації на конференції в Парижі, де почали надавати більше переваги полякам.
Перемовини
Переговори почалися 25 лютого о 6 год. ранку у Львові. Делегація Державного Секретаріяту Західної Области Української Народної Республіки, що прибула того самого дня, мала такий склад: державний секретар судових справ Осип Бурачинський, д-р Степан Витвицький, д-р Михайло Лозинський, д-р Володимир Охримович (два останні перебували у Львові і ввійшли до делегації на підставі повноважень, привезених делегацією), Володимир Темницький, полк. Гужковський, отаман Рожанковський, полк. Слюсарчук, підполк. Фідлер і перекладач о. Бонн
Перемовини і припинення вогню були конче потрібні полякам. У той час Польща ще не могла перекинути в Галичину значні бойові сили, бо була втягнута у воєнні конфлікти з Німеччиною (у Сілезії), Чехословацькою республікою, Литвою, більшовиками. Та й польське військо було лише на етапі становлення.
У перемовинах з поляками був зацікавлений і голова Директорії УНР Симон Петлюра. Він радив членам галицької делегації прийняти пропозиції генерала Бартелемі, бо це б відкрило шлях до визнання України в Європі та дало б можливість одержати допомогу амуніцією і військовими товарами для продовження боротьби за державну незалежність.
У комісії з польських справ переважила позиція Жозефа Нуланса, який виступав за виключно військовий характер можливих угод із ЗУНР без попереднього залагодження будь-яких політичних питань. Есме Говард же висловлювався за пов'язаність можливої згоди Державного секретаріату ЗУНР з обіцянкою Антанти визнати Українську Народну Республіку, частиною якої формально була ЗУНР після Акту Злуки. Проте пропозиція Говарда не дістала підтримки більшості комісії.
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 16 грудня 2018. Процитовано 16 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 16 грудня 2018. Процитовано 16 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 17 грудня 2018. Процитовано 16 грудня 2018.
- Галицька нафта і Центральна Європа між світовими війнами[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 16 грудня 2018. Процитовано 16 грудня 2018.
- Лозинський М. Галичина в рр. 1918–1920. – Прага, 1922. – С. 74, 75.
- Rafał Galuba, ”Niech nas rozsądzi miecz i krew ...”. Konflikt polsko-ukraiński o Galicję Wschodnią w latach 1918-1919, Poznań 2004, s. 108.
Література
- Eugeniusz Romer, Pamiętnik Paryski 1918-1919. Przypisy Andrzej Garlicki, Ryszard Świętek, t. I Wrocław 2010, s. 175.
- Rafał Galuba, ”Niech nas rozsądzi miecz i krew ...”. Konflikt polsko-ukraiński o Galicję Wschodnią w latach 1918-1919, Poznań 2004,
- Stanisław Sierpowski, Działalność Misji Międzysojuszniczej w Polsce w 1919 r.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mizhsoyuznicka komisiya u spravah Polshi Mizhsoyuznicka komisiya z polskih sprav abo Komisiya u polskih spravah pol Komisja Miedzysojusznicza dla Polski Komisja Miedzysojusznicza dla Zbadania Spraw Polskich komisiya stvorena 29 sichnya 1919 roku Verhovnoyu radoyu Parizkoyi mirnoyi konferenciyi na propoziciyu Zh Klemanso piznishe peretvorena Radoyu Desyatoh na Mizhsoyuznicku misiyu u Polshi Ocholyuvav komisiyu Zhozef Nulans Do yiyi zavdan vhodilo vplivati na politiku polskogo uryadu zgidno z polozhennyami Parizkoyi mirnoyi konferenciyi ta informuvati svoyi uryadi pro situaciyu v Polshi Yiyi predstavniki perebuvali v Polshi z 13 lyutogo po 28 bereznya 1919 roku Komisiyu rozpusheno 24 kvitnya 1919 roku Mizhsoyuznicka misiya u Lvovi lyutij 1919 r Zliva napravo Stanislav Vankovich general Zhozef Bartelemi general Tadeush Rozvadovskij general Adrian Karton de Viart general major Teritoriya pid kontrolem ZUNR sirim proriv blokadi Lvova polyakami listopad 1918 i liniya frontu na moment pripinennya vognyu mizh armiyeyu Shid ta UGA 15 lyutogo 1919 roku zi skladu ciyeyi komisiyi bulo vidileno Pidkomisiyu u spravah peremir ya na polsko ukrayinskomu fronti yaku ocholiv prihilno nalashtovanij do Polshi francuzkij general Dzhozef Bartelemi Do neyi uvijshli takozh predstavnik Velikoyi Britaniyi Adrian Karton de Viart predstavnik SShA prof predstavnik Italiyi IstoriyaRobotu Mizhsoyuznickoyi komisiyi yaka povinna bula viznachiti etnografichni mezhi Polshi iniciyuvala britanska storona oskilki Llojd Dzhordzh napolyagav na povnomu nevtruchanni u spravi Shidnoyi Galichini susidnih iz neyu novoutvorenih derzhav Polshi j UNR do rozv yazannya pitannya yiyi statusu na Mirnij konferenciyi 24 sichnya 1919 r Verhovna rada mirnoyi konferenciyi golovnij organ koaliciyi derzhav peremozhnic uhvalila rishennya pro zaboronu voyennih dij u Shidnij Yevropi 14 lyutogo 1919 roku Ukrayinska Galicka Armiya pochala nastup na liniyi Grodek Yagellonskij Sudova Vishnya mayuchi na meti ovoloditi Lvovom 16 18 lyutogo chastini UGA pid Lvovom zdobuli Zboyisha a mizh Gorodkom i Sudovoyu Vishneyu zajnyali sela Bratkivci i Vovchuhi zvidki mogli obstrilyuvati zaliznicyu Peremishl Lviv Za takih obstavin 17 lyutogo z Varshavi do Lvova virushila mizhsoyuznicka pid komisiya na choli z generalom Bartelemi dlya peregovoriv z ukrayinskim uryadom u spravi peremir ya z polyakami She v dorozi 18 lyutogo vona vislala telegramu do UGA z vimogoyu terminovogo pripinennya nastupu i pogrozoyu sho vidmova bude rozcinyuvatis yak rozriv diplomatichnih vidnosin Zahidnoyi Ukrayini z Antantoyu 22 lyutogo 1919 u Lvovi vona zvernulasya do ukrayinskoyi storoni z vimogoyu pripinennya vognyu z metoyu vedennya peregovoriv pro peremir ya Ultimatum bulo prijnyato hocha umovi dlya ZUNR yak viyavilosya zgodom buli duzhe nevigidnimi pislya pripinennya nastupu UGA komisiya zaproponuvala ukrayincyam pidpisati gotovu ugodu pro peremir ya pidgotovlenu she u Varshavi spilno z predstavnikami polskoyi storoni Cya ugoda peredbachala demarkacijnu liniyu na pidstavi yakoyi Lviv i Drogobickij naftovij basejn priblizno 40 teritoriyi Shidnoyi Galichini zalishalis za Polsheyu Pri comu niyakih realnih garantij predstavniki Antanti shodo podalshoyi doli Galichini ne vislovili Taki propoziciyi zahidnoukrayinska vlada vidkinula pislya chogo voyenni diyi ponovilisya pislya 1 bereznya 1919 roku Ale prorvati polskij front UGA vzhe ne vdalosya 18 bereznya polyaki vidbili zaliznicyu mizh Sudovoyu Vishneyu i Gorodkom ta prorvali oblogu Lvova Vodnochas vidmova uryadu ZOUNR znachno uskladnila diyalnist delegaciyi na konferenciyi v Parizhi de pochali nadavati bilshe perevagi polyakam PeremoviniPeregovori pochalisya 25 lyutogo o 6 god ranku u Lvovi Delegaciya Derzhavnogo Sekretariyatu Zahidnoyi Oblasti Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki sho pribula togo samogo dnya mala takij sklad derzhavnij sekretar sudovih sprav Osip Burachinskij d r Stepan Vitvickij d r Mihajlo Lozinskij d r Volodimir Ohrimovich dva ostanni perebuvali u Lvovi i vvijshli do delegaciyi na pidstavi povnovazhen privezenih delegaciyeyu Volodimir Temnickij polk Guzhkovskij otaman Rozhankovskij polk Slyusarchuk pidpolk Fidler i perekladach o Bonn Peremovini i pripinennya vognyu buli konche potribni polyakam U toj chas Polsha she ne mogla perekinuti v Galichinu znachni bojovi sili bo bula vtyagnuta u voyenni konflikti z Nimechchinoyu u Sileziyi Chehoslovackoyu respublikoyu Litvoyu bilshovikami Ta j polske vijsko bulo lishe na etapi stanovlennya U peremovinah z polyakami buv zacikavlenij i golova Direktoriyi UNR Simon Petlyura Vin radiv chlenam galickoyi delegaciyi prijnyati propoziciyi generala Bartelemi bo ce b vidkrilo shlyah do viznannya Ukrayini v Yevropi ta dalo b mozhlivist oderzhati dopomogu amuniciyeyu i vijskovimi tovarami dlya prodovzhennya borotbi za derzhavnu nezalezhnist U komisiyi z polskih sprav perevazhila poziciya Zhozefa Nulansa yakij vistupav za viklyuchno vijskovij harakter mozhlivih ugod iz ZUNR bez poperednogo zalagodzhennya bud yakih politichnih pitan Esme Govard zhe vislovlyuvavsya za pov yazanist mozhlivoyi zgodi Derzhavnogo sekretariatu ZUNR z obicyankoyu Antanti viznati Ukrayinsku Narodnu Respubliku chastinoyu yakoyi formalno bula ZUNR pislya Aktu Zluki Prote propoziciya Govarda ne distala pidtrimki bilshosti komisiyi Div takozhKomisiya Boti Polska likvidacijna komisiyaPrimitki Arhiv originalu za 16 grudnya 2018 Procitovano 16 grudnya 2018 Arhiv originalu za 16 grudnya 2018 Procitovano 16 grudnya 2018 Arhiv originalu za 17 grudnya 2018 Procitovano 16 grudnya 2018 Galicka nafta i Centralna Yevropa mizh svitovimi vijnami nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 16 grudnya 2018 Procitovano 16 grudnya 2018 Lozinskij M Galichina v rr 1918 1920 Praga 1922 S 74 75 Rafal Galuba Niech nas rozsadzi miecz i krew Konflikt polsko ukrainski o Galicje Wschodnia w latach 1918 1919 Poznan 2004 ISBN 83 7177 281 5 s 108 LiteraturaEugeniusz Romer Pamietnik Paryski 1918 1919 Przypisy Andrzej Garlicki Ryszard Swietek t I Wroclaw 2010 s 175 Rafal Galuba Niech nas rozsadzi miecz i krew Konflikt polsko ukrainski o Galicje Wschodnia w latach 1918 1919 Poznan 2004 ISBN 83 7177 281 5 Stanislaw Sierpowski Dzialalnosc Misji Miedzysojuszniczej w Polsce w 1919 r