Ста́туя Свобо́ди (англ. Statue of Liberty, повна назва — Свобо́да, що ося́ює світ, англ. Liberty Enlightening the World) — національний пам'ятник США, символ свободи, демократії та справедливості. Це одна з найзнаменитіших скульптур у США та у світі, часто звана «символом Нью-Йорка і США», «символом свободи і демократії», «Леді Свобода». Це подарунок французьких громадян до сторіччя американської революції.
«Статуя Свободи» | |
---|---|
Назва на честь: | свобода |
![]() | |
40°41′21″ пн. ш. 74°02′39″ зх. д. / 40.68920916669477350° пн. ш. 74.04442527780578587° зх. д.Координати: 40°41′21″ пн. ш. 74°02′39″ зх. д. / 40.68920916669477350° пн. ш. 74.04442527780578587° зх. д. | |
Тип | статуя[1] частина об'єкта Світової спадщини ЮНЕСКО[d] пам'ятка і d |
Статус спадщини | d, d[2][3], d, d і d |
Країна | |
Розташування | Нью-Йорк, острів Свободи |
Архітектурний стиль | архітектура неокласицизму |
Архітектор | Фредерік Бартольді |
Матеріал | мідь, сталь, бетон, граніт і сусальне золото |
Висота | 46 м[1][5] і 47 м |
Засновано | 1886[6] |
Встановлено | 28 жовтня 1886 |
Власник | Служба національних парків США[7] |
Сайт | nps.gov/stli/index.htm |
![]() ![]() Статуя Свободи (США) | |
Статуя Свободи | |
---|---|
Statue of Liberty | |
Світова спадщина | |
![]() | |
40°41′21″ пн. ш. 74°02′39″ зх. д. / 40.68920916669477350° пн. ш. 74.04442527780578587° зх. д. | |
Країна | |
Тип | Культурний |
(Критерії) | i, vi |
Об'єкт № | 426 |
Регіон | Європа і Північна Америка |
Зареєстровано: | 1984 (8 сесія) |
|
Опис
Статуя Свободи стоїть на острові Свободи (англ. Liberty Island) (до 1956 року острів Бедлоу, хоча його називали «островом Свободи» уже з початку XX століття), приблизно за 3 км на південний захід від південного округу Мангеттен, одного з округів Нью-Йорка. Територія острова Свободи спочатку належала до штату Нью-Джерсі, потім перебувала у віданні Нью-Йорка, а тепер перебуває у федеральному управлінні.
Богиня свободи тримає смолоскип у правій руці і табличку в лівій. Напис на табличці свідчить «англ. JULY IV MDCCLXXVI» («4 липня 1776»), дата підписання Декларації Незалежності. Одна нога «Свободи» стоїть на розбитих оковах.
У короні статуї розташовано 25 вікон, які символізують земні коштовні камені і небесні промені, що освітлюють світ. Сім променів на короні статуї символізують сім морів і сім континентів, як це вважається у західній географічній традиції. Загальна вага міді, використаної для відливу статуї, — 62 тис. фунтів (31 тонна), а загальна вага її сталевої конструкції — 250 тис. фунтів (125 тонн). Загальна вага цементної підстави — 54 млн. фунтів (27 тис. тонн). Товщина мідного покриття статуї — 3/32 дюйма або 2,37 мм.
Висота від землі до кінчика смолоскипа — 93 метри (ця цифра включає основу і п'єдестал). Висота самої статуї, від верху п'єдесталу до смолоскипа — 46 метрів. Відвідувачі проходять 356 сходинок до корони статуї свободи або 192 сходинки до вершини п'єдесталу.
Статуя була збудована з тонких листів міді, які карбувалися в дерев'яних формах. Сформовані листи потім були встановлені на сталевий каркас.
З дня свого відкриття, статуя служила навігаційним орієнтиром і використовувалася як маяк.
Зазвичай статуя відкрита для відвідувачів, як правило, що прибувають на поромі. З корони, в яку можна піднятися по сходах, відкривається великий вид на нью-йоркську гавань. У музеї, розташованому в п'єдесталі (і доступному на ліфті) знаходиться виставка історії статуї.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDBaeVpXUmxjbWxqWDBGMVozVnpkR1ZmUW1GeWRHaHZiR1JwTVRnNU9DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSbkpsWkdWeWFXTmZRWFZuZFhOMFpWOUNZWEowYUc5c1pHa3hPRGs0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1856 році французький професор-правознавець і громадський діяч при зустрічі з молодим скульптором Фредеріком Огюстом Бартольді висунув ідею спорудження монумента, який спочатку мислився, як пам'ятник на честь війни за незалежність США.
Незабаром Бартольді прибув до Сполучених Штатів, де звернув увагу на острів Бедлоу, на якому ще від початку XIX століття стояв форт у формі зірки, що на його думку був найвдалішим місцем для майбутнього монумента. Місце було затверджене Актом Конгресу 1877 року.
Повернувшись до Парижа, скульптор знов зустрівся з Лабуле і вже передав йому проект. У ті роки Бартольді виконував багато замовлень, але створення монумента для Америки стало його головною роботою впродовж п'ятнадцяти років.
Задум статуї виник з давнього епізоду, який він побачив під час вуличних боїв у Парижі в 1851 році. Йому запам'яталася дівчина з барикади, в легкому вбранні і з піднятим у руці палаючим смолоскипом, яка і стала прообразом статуї.
Перша глиняна модель була заввишки чотири фути, потім скульптор зробив ще три робочі моделі, що послідовно збільшувалися в розмірах. Вони коректувалися і дороблялися доти, доки не був досягнутий оптимальний варіант.
У Франції Бартольді потребував допомоги інженера для вирішення конструктивних питань, пов'язаних зі спорудженням такої гігантської мідної скульптури. Отже інженеру Густавові Ейфелю (майбутньому творцеві Ейфелевої вежі) він доручив спроектувати масивну чавунно-сталеву опору і проміжний підтримуючий каркас, який дозволить мідній оболонці статуї рухатися вільно, зберігаючи при цьому вертикальне положення. Детальні розробки Ейфель передав своєму помічникові, досвідченому інженеру з будівельних конструкцій . Бетонну основу під статуєю виготовлено з німецького цементу. Фірма «Дюккехофф» виграла тендер на постачання цементу для будівництва фундаменту Статуї Свободи в Нью-Йорку, який для того часу був найбільшою бетонною конструкцією у світі.
Для фінансування проекту було засновано Франко-Американський союз на чолі з Лабуле. Французький комітет в Парижі очолив Фердинанд де Лессепс, будівельник Суецького каналу. На чолі американського комітету став юрист Вільям Евартс.
Французька сторона повинна була забезпечити будівництво статуї, а американська п'єдесталу для неї.
До початку 1884 року робота над статуєю була завершена. Усередині в ній змонтували сходи і впродовж трьох місяців парижани могли її оглядати в остаточному вигляді. Серед відвідувачів був і знаменитий письменник Віктор Гюґо.
В цей час у США збір коштів на п'єдестал просувався досить мляво. До початку 1884 року тільки почалося бетонування фундаменту.
Місце для статуї Свободи в нью-йоркській гавані, затверджене Актом Конгресу 1877р, було вибрано генералом Вільямом Шерманом, з урахуванням побажань самого Бартольді, на острові Бедлоу, де ще з початку XIX століття стояв форт у формі зірки.
Навесні 1885 року, після місячної подорожі, французький військовий вітрильник «Ізер» доставив статую в Нью-Йорську гавань. Для перевезення статую розібрали на 350 частин і спакували в 214 ящиків. (Її права рука з смолоскипом, закінчені раніше, вже експонувалися на Всесвітній виставці в Філадельфії в 1876, а потім у Медісон Сквер у Нью-Йорку). Статую зібрали на її новій підставі за чотири місяці. Урочисте відкриття статуї Свободи, на якому виступив президент США Гровер Клівленд, відбулося 28 жовтня 1886 р. у присутності тисяч глядачів. Як французький подарунок до сторічної річниці американської революції він запізнився на десять років.
Новий Колос
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDA1bGQxOWpiMnh2YzNOMWN5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUbVYzWDJOdmJHOXpjM1Z6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDFOMFlYUjFaVjl2Wmw5c2FXSmxjblI1WDJOeWIzZHVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFUZEdGMGRXVmZiMlpmYkdsaVpYSjBlVjlqY205M2JpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У 1883 році американська поетеса Емма Лазарус написала сонет [en]», присвячений статуї Свободи. 20 років потому, у 1903 він був вигравіруваний на бронзовій пластині і прикріплений на стіні в музеї, що знаходиться в п'єдесталі статуї. Знамениті останні рядки «Свободи»:
- «Keep, ancient lands, your storied pomp!» cries she: With silent lips. «Give me your tired, your poor,
- Your huddled masses yearning to breathe free,
- The wretched refuse of your teeming shore.
- Send these, the homeless, tempest-tossed to me,
- I lift my lamp beside the golden door!»
Український дослівний переклад:
- «Залиште, землі стародавні, хвалу століть собі!»: Волає мовчки. «Дайте мені втомлений ваш народ,
- Всіх спраглих зітхнути вільно, кинутих у нужді,
- З тісних берегів гнаних, бідних і сиріт.
- Так шліть їх, бездомних і виснажених, до мене,
- Я піднімаю смолоскип мій біля золотих воріт!»
Статуя як пам'ятник культури
Історія статуї Свободи і острова, на якому вона стоїть — це історія змін. Статуя була поміщена на гранітний п'єдестал всередині форту Вуд, побудованого до війни 1812, стіни якого викладені у формі зірки. Служба маяків США відповідала за обслуговування статуї до 1901 р. Після 1901 ця місія була покладена на військовий департамент. Президентською постановою від 15 жовтня 1924 р. форт Вуд (і статуя на його території) був оголошений національним пам'ятником, межі якого збігалися з кордонами форту.
28 жовтня 1936, на 50-річному ювілеї відкриття статуї, президент США Франклін Рузвельт сказав «Свобода і мир — речі живі. Щоб вони продовжували існувати, кожне покоління має охороняти їх і вкладати в них нове життя».
У 1933 р. обслуговування національного пам'ятника було передано Службі національних парків. 7 вересня 1937 площа національного пам'ятника була збільшена і поширилася на весь острів Бедлоу, який в 1956 р. був перейменований в острів Свободи. 11 травня 1965 р. острів Елліс був також переданий Службі національних парків і став частиною національного меморіалу «Статуя Свободи». У травні 1982 р. президент Рональд Рейган доручив Лі Якокка очолити рух приватного сектору по реставрації статуї Свободи. На реставрацію було зібрано 87 млн доларів завдяки партнерству Служби національних парків та корпорації «Статуя Свободи — острів Елліс», який став успішним співробітництвом державного та приватного сектору в американській історії. У 1984 на початку робіт з її реставрації, статуя Свободи була внесена в Список Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО. 5 липня 1986 р. відреставрована статуя Свободи була знов відкрита для відвідувачів під час Уїк-енду Свободи, присвяченого її сторіччю.
Статуя і безпека
Статуя і острів були закриті з 11 вересня 2001 по 3 серпня 2004 р. внаслідок терористичної атаки на Всесвітній торговий центр. 4 серпня 2004 пам'ятник відкрили, але сама статуя, включаючи корону, залишалися закритою. На внутрішній каркас статуї можна було глянути через прозору стелю п'єдесталу. І туди, і на оглядовий майданчик у п'єдесталі потрапити можна було лише з організованою екскурсією. Сам доступ на острів супроводжувався новими обмеженнями та перевірками з метою безпеки. Статуя і її корона були знову відкриті для екскурсій з 4 липня 2009 р. Сходи на смолоскип як і раніше закриті (з 1916 року). На відвідувачів Острова Свободи і Статуї досі поширюються обмеження, у тому числі особистий огляд, аналогічний перевірки безпеки в аеропортах.
Використання зображення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDB4cFltVnlkSGxmU1hOc1lXNWtMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFNYVdKbGNuUjVYMGx6YkdGdVpDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Будучи національним символом Америки, Статуя Свободи неодноразово зображалась на монетах і поштових марках
Вперше вона з'явилась на пам'ятних монетах у 1986 році в ознаменування свого сторіччя. У 2001 році в Нью-Йорку надійшли в обіг монети пам'ятної серії «Двадцатип'ятицентових монет п'ятдесяти штатів». На зворотному боці платинових десятидоларових монет 1998 року викарбувано голову Свободи. Зображення Статуї Свободи з 2007 року розміщене на реверсі однодоларових монет [en] США. На десятидоларових купюрах 1996—2009 років у вигляді фону присутній смолоскип Свободи.
Зображення статуї широко використовуються у символіці регіональних організацій та установ США. У штаті Нью-Йорк її контур був на номерних знаках транспортних засобів між 1986 та 2000 роками. [en]», професійний жіночий баскетбольний клуб, що виступає у Східній конференції Жіночої національної баскетбольної асоціації, використовує ім'я Статуї у своїй назві, а її зображення — у своїй емблемі. Голова Свободи зображена на додатковій формі хокейного клубу НХЛ «Нью-Йорк Рейнджерс» починаючи з 1997 року. Національна асоціація студентського спорту для емблеми баскетбольного чоловічого фіналу 1996 року використала символічне зображення статуї. В емблемі Лібертаріанської партії США використане стилізоване зображення смолоскипа Свободи.
- Голова Свободи на поштовій марці 1971 року
- Статуя Свободи на поштовій марці 1974 року
- Свобода на однодоларовій президентській монеті
Статуї Свободи в інших містах
Рига. Існує Статуя Свободи в Ризі цілком іншого архітектурного і скульптурного вирішення.
Львів. Центральна постать скульптурної групи авторства Леонарда Марконі, розміщеної на куполі музею етнографії (будинок № 15 на проспекті Свободи), серед львів'ян і гостей міста отримала назву «Статуя Свободи». І це не дивно, адже жіноча постать тримає в руці смолоскип, а на голові має променисту «корону», подібну до нью-йоркської. Насправді ж скульптурна жінка символізує «Ощадність», бо прикрашає споруду, збудовану 1891 року як приміщення Галицької . В радянські часи про цю композицію жартували: «В СРСР навіть Свобода сидить». Приблизно у 1982–1983 рр. рука зі смолоскипом відламалася, впала і вбила жінку. Статуя стояла без руки майже 15 років. Зараз руку відновлено — її прикріпили до куполу будинку, що видно на фото.
«Чоловіча Статуя Свободи» у місті Дрогобич. На фасаді колишнього будинку Дрогобицького повітового староства (у стилі необароко) розміщена двометрова скульптура Статуї Свободи (автор невідомий). На відміну від інших міст, дрогобицька статуя свободи цікава тим, що зображає не жіночу постать, як це поширено, а чоловічу — оголеного юнака, якого, частково, прикриває шлейф тканини, який буцімто майорить; у правій руці знаходиться смолоскип з вогнем, а в лівій — букет соняшників; поруч нього сидять діти-купідони (?), які разом зі статуєю розташовані на стилізованій скелі.
За своїм зовнішнім стилем, дрогобицька статуя має віддалену схожість на скульптури Аполлона. За іншими інтерпретаціями, можна, безпосередньо, в образі місцевої статуї проглядати бога сонячного світла Геліоса (за часів Евріпіда Геліоса почали ототожнювати з Аполлоном). Увагу звертаємо на те, що в правій руці статуя тримає букет «квітів сонця» — соняшники. Попри це, для містян дана скульптура загально відома як Дрогобицька Статуя Свободи на фасаді Дрогобицького педагогічного ліцею.
Ужгород. Найменша у світі статуя Свободи, автором якої є скульптор Михайло Колодко та архітектор Олександр Безик, розміщена в місті Ужгород на парапеті Пішохідного мосту, 30 сантиметрова скульптура, створена з ініціативи керівника кафедри туризму Ужгородського національного університету Федора Шандора, вилита з бронзи в місті Будапешт вагою 4 кг є реально діючим маяком на несудохідній річці Уж, де щороку відбувається жартівливі змагання Ужгородська регата. Скульптурна жінка символізує любов закарпатців до всього неповторного та оригінального, та є найменшою скульптурою статуї Свободи у світі, до того ж діючим маяком.
Рівне. У місті Здолбунів Рівненської області біля заводу «Волинь-Цемент» знаходиться зменшена копія американської статуї Свободи. Монумент з'явився на тому самому місці, де до 1990 року стояв пам'ятник Леніну. Завод «Волинь-цемент» входить до групи підприємств німецької компанії Dyckerhoff AG. Встановлення копій відомих пам'яток у містах, де працюють заводи групи, є традицією цієї компанії. У 1880-х роках саме Dyckerhoff виграла тендер на постачання цементу для будівництва фундаменту статуї Свободи в Нью-Йорку.
Париж. Найбільше екземплярів Статуї Свободи знаходиться на її батьківщині — у Франції. У Парижі їх дві. Одна, висотою 11,50 метри, стоїть на Лебединому острові (фр. Ile aux Cygnes). Це був вже подарунок США у відповідь на подарунок Франції. Крім неї, в Люксембурзькому саду, знаходиться власне прототип Статуї Свободи, меншого розміру. Саме цей варіант був моделлю, яку використав Бартольді для статуї, подарованої американцям.
На березі Сени, на мості Альма, знаходиться також копія смолоскипа зі Статуї Свободи, подарована США Франції в 1986 році. Туристи іноді помилково вважають її пам'ятником принцесі Діані, яка загинула в тунелі під мостом в 1997 році.
Кольмар. 4 липня 2004 р. на честь 100-річчя з дня смерті Фредеріка Огюста Бартольді в його рідному місті Кольмар на сході Франції (провінція Ельзас) була встановлена зменшена 12-метрова копія знаменитої статуї Свободи. Вона була створена на основі 128-сантиметрової моделі, яка зберігається в музеї міста Кольмар.
Галерея
-
-
-
-
- Скульптурна композиція "Ощадність" ("Свобода"), Львів, проспект Свободи, 15
- Статуя Свободи, Кольмар
-
Див. також
Примітки
- RAMEAU — 1987.
- National Park Service Weekly List of Actions Taken on Properties: 9/08/2017 through 9/14/2017 — 2017.
- Federal Register — Washington, D.C.: Office of the Federal Register, 1936. — ISSN 0097-6326; 2167-2520
- (unspecified title) — doi:10.1061/CIEGAG.0000800
- Structurae — Ratingen: 1998.
- Make Lists, Not War — 2013.
- The Living New Deal
- * Назва в офіційному англомовному списку
- Liberty Island (island, New York, United States) (англ.). Encyclopedia Britannica. Процитовано 9 січня 2014.[недоступне посилання з липня 2019]
- . Statue of Liberty. National Park Service. 16 серпня 2006. Архів оригіналу за 1 липня 2014. Процитовано 19 жовтня 2011.
- . Wiesbadener Tagblatt. 5 травня 2010. Архів оригіналу за 29 липня 2013. Процитовано 11 лютого 2011.
- . Архів оригіналу за 24 липня 2018. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 5 липня 2018. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 29 грудня 2017. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 4 березня 2014. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 4 грудня 2010. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 17 травня 2013. Процитовано 23 липня 2018.
- . Архів оригіналу за 17 травня 2013. Процитовано 23 липня 2018.
- Axinn, Mark (October 28, 2011). «The Statue of Liberty after 125 years — by LPNY Chair Mark Axinn». Libertarian Party of the United States
- . Архів оригіналу за 27.09.2007. Процитовано 02.08.2007.
- http://tourinform.org.ua/ru/the-news/events/960-statuja-svobody[недоступне посилання з липня 2019] Турінформ Закарпаття
- http://tsn.ua/video/video-novini/statuya-svobodi-zamist-pam-yatnika-leninu-na-rivnenschini.html?type=8 [ 14 травня 2015 у Wayback Machine.] ТСН Рівне
Література
- Bell, James B.; Abrams, Richard L. (1984). In Search of Liberty: The Story of the Statue of Liberty and Ellis Island. Garden City, New York: Doubleday & Co. ISBN .
- Harris, Jonathan (1985). A Statue for America: The First 100 Years of the Statue of Liberty. New York City: Four Winds Press (a division of Macmillan Publishing Company). ISBN .
- Hayden, Richard Seth; Despont, Thierry W. (1986). Restoring the Statue of Liberty. New York City: McGraw-Hill Book Company. ISBN .
- Khan, Yasmin Sabina (2010). Enlightening the World: The Creation of the Statue of Liberty. Ithaca, New York: Cornell University Press. ISBN .
- Moreno, Barry (2000). The Statue of Liberty Encyclopedia. New York City: Simon & Schuster. ISBN .
- Sutherland, Cara A. (2003). The Statue of Liberty. New York City: Barnes & Noble Books. ISBN .
- «A Giant's Task – Cleaning Statue of Liberty», Popular Mechanics (February 1932) [ 7 січня 2017 у Wayback Machine.]
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Статуя Свободи |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Statue of Liberty |
- Statue of Liberty National Monument [ 31 липня 2014 у Wayback Machine.] (англ.)
- Statue of Liberty–Ellis Island Foundation [ 30 січня 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- «A Giant's Task – Cleaning Statue of Liberty», Popular Mechanics (February 1932) [ 7 січня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Views from the webcams affixed to the Statue of Liberty [ 18 лютого 2013 у Wayback Machine.] — вебкамери
- Made in Paris The Statue of Liberty 1877—1885 [ 19 січня 2021 у Wayback Machine.] — історичні світлини
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sta tuya Svobo di angl Statue of Liberty povna nazva Svobo da sho osya yuye svit angl Liberty Enlightening the World nacionalnij pam yatnik SShA simvol svobodi demokratiyi ta spravedlivosti Ce odna z najznamenitishih skulptur u SShA ta u sviti chasto zvana simvolom Nyu Jorka i SShA simvolom svobodi i demokratiyi Ledi Svoboda Ce podarunok francuzkih gromadyan do storichchya amerikanskoyi revolyuciyi Statuya Svobodi Nazva na chest svoboda40 41 21 pn sh 74 02 39 zh d 40 68920916669477350 pn sh 74 04442527780578587 zh d 40 68920916669477350 74 04442527780578587 Koordinati 40 41 21 pn sh 74 02 39 zh d 40 68920916669477350 pn sh 74 04442527780578587 zh d 40 68920916669477350 74 04442527780578587Tipstatuya 1 chastina ob yekta Svitovoyi spadshini YuNESKO d pam yatka i dStatus spadshinid d 2 3 d d i dKrayina SShA ISO3166 1 alpha 3 USA ISO3166 1 cifrovij 840 RoztashuvannyaNyu Jork ostriv SvobodiArhitekturnij stilarhitektura neoklasicizmuArhitektorFrederik BartoldiMaterialmid stal beton granit i susalne zolotoVisota46 m 1 5 i 47 mZasnovano1886 6 Vstanovleno28 zhovtnya 1886VlasnikSluzhba nacionalnih parkiv SShA 7 Sajtnps gov stli index htmStatuya Svobodi SShA Statuya Svobodi u Vikishovishi Statuya SvobodiStatue of Liberty Svitova spadshina40 41 21 pn sh 74 02 39 zh d 40 68920916669477350 pn sh 74 04442527780578587 zh d 40 68920916669477350 74 04442527780578587Krayina SShATipKulturnijKriteriyii viOb yekt 426RegionYevropa i Pivnichna AmerikaZareyestrovano 1984 8 sesiya Statuya Svobodi u VikishovishiOpisStatuya Svobodi stoyit na ostrovi Svobodi angl Liberty Island do 1956 roku ostriv Bedlou hocha jogo nazivali ostrovom Svobodi uzhe z pochatku XX stolittya priblizno za 3 km na pivdennij zahid vid pivdennogo okrugu Mangetten odnogo z okrugiv Nyu Jorka Teritoriya ostrova Svobodi spochatku nalezhala do shtatu Nyu Dzhersi potim perebuvala u vidanni Nyu Jorka a teper perebuvaye u federalnomu upravlinni Boginya svobodi trimaye smoloskip u pravij ruci i tablichku v livij Napis na tablichci svidchit angl JULY IV MDCCLXXVI 4 lipnya 1776 data pidpisannya Deklaraciyi Nezalezhnosti Odna noga Svobodi stoyit na rozbitih okovah U koroni statuyi roztashovano 25 vikon yaki simvolizuyut zemni koshtovni kameni i nebesni promeni sho osvitlyuyut svit Sim promeniv na koroni statuyi simvolizuyut sim moriv i sim kontinentiv yak ce vvazhayetsya u zahidnij geografichnij tradiciyi Zagalna vaga midi vikoristanoyi dlya vidlivu statuyi 62 tis funtiv 31 tonna a zagalna vaga yiyi stalevoyi konstrukciyi 250 tis funtiv 125 tonn Zagalna vaga cementnoyi pidstavi 54 mln funtiv 27 tis tonn Tovshina midnogo pokrittya statuyi 3 32 dyujma abo 2 37 mm Visota vid zemli do kinchika smoloskipa 93 metri cya cifra vklyuchaye osnovu i p yedestal Visota samoyi statuyi vid verhu p yedestalu do smoloskipa 46 metriv Vidviduvachi prohodyat 356 shodinok do koroni statuyi svobodi abo 192 shodinki do vershini p yedestalu Statuya bula zbudovana z tonkih listiv midi yaki karbuvalisya v derev yanih formah Sformovani listi potim buli vstanovleni na stalevij karkas Z dnya svogo vidkrittya statuya sluzhila navigacijnim oriyentirom i vikoristovuvalasya yak mayak Zazvichaj statuya vidkrita dlya vidviduvachiv yak pravilo sho pribuvayut na poromi Z koroni v yaku mozhna pidnyatisya po shodah vidkrivayetsya velikij vid na nyu jorksku gavan U muzeyi roztashovanomu v p yedestali i dostupnomu na lifti znahoditsya vistavka istoriyi statuyi IstoriyaF O Bartoldi U 1856 roci francuzkij profesor pravoznavec i gromadskij diyach pri zustrichi z molodim skulptorom Frederikom Ogyustom Bartoldi visunuv ideyu sporudzhennya monumenta yakij spochatku mislivsya yak pam yatnik na chest vijni za nezalezhnist SShA Nezabarom Bartoldi pribuv do Spoluchenih Shtativ de zvernuv uvagu na ostriv Bedlou na yakomu she vid pochatku XIX stolittya stoyav fort u formi zirki sho na jogo dumku buv najvdalishim miscem dlya majbutnogo monumenta Misce bulo zatverdzhene Aktom Kongresu 1877 roku Povernuvshis do Parizha skulptor znov zustrivsya z Labule i vzhe peredav jomu proekt U ti roki Bartoldi vikonuvav bagato zamovlen ale stvorennya monumenta dlya Ameriki stalo jogo golovnoyu robotoyu vprodovzh p yatnadcyati rokiv Zadum statuyi vinik z davnogo epizodu yakij vin pobachiv pid chas vulichnih boyiv u Parizhi v 1851 roci Jomu zapam yatalasya divchina z barikadi v legkomu vbranni i z pidnyatim u ruci palayuchim smoloskipom yaka i stala proobrazom statuyi Persha glinyana model bula zavvishki chotiri futi potim skulptor zrobiv she tri robochi modeli sho poslidovno zbilshuvalisya v rozmirah Voni korektuvalisya i doroblyalisya doti doki ne buv dosyagnutij optimalnij variant U Franciyi Bartoldi potrebuvav dopomogi inzhenera dlya virishennya konstruktivnih pitan pov yazanih zi sporudzhennyam takoyi gigantskoyi midnoyi skulpturi Otzhe inzheneru Gustavovi Ejfelyu majbutnomu tvorcevi Ejfelevoyi vezhi vin doruchiv sproektuvati masivnu chavunno stalevu oporu i promizhnij pidtrimuyuchij karkas yakij dozvolit midnij obolonci statuyi ruhatisya vilno zberigayuchi pri comu vertikalne polozhennya Detalni rozrobki Ejfel peredav svoyemu pomichnikovi dosvidchenomu inzheneru z budivelnih konstrukcij Betonnu osnovu pid statuyeyu vigotovleno z nimeckogo cementu Firma Dyukkehoff vigrala tender na postachannya cementu dlya budivnictva fundamentu Statuyi Svobodi v Nyu Jorku yakij dlya togo chasu buv najbilshoyu betonnoyu konstrukciyeyu u sviti Dlya finansuvannya proektu bulo zasnovano Franko Amerikanskij soyuz na choli z Labule Francuzkij komitet v Parizhi ocholiv Ferdinand de Lesseps budivelnik Sueckogo kanalu Na choli amerikanskogo komitetu stav yurist Vilyam Evarts Francuzka storona povinna bula zabezpechiti budivnictvo statuyi a amerikanska p yedestalu dlya neyi Do pochatku 1884 roku robota nad statuyeyu bula zavershena Useredini v nij zmontuvali shodi i vprodovzh troh misyaciv parizhani mogli yiyi oglyadati v ostatochnomu viglyadi Sered vidviduvachiv buv i znamenitij pismennik Viktor Gyugo V cej chas u SShA zbir koshtiv na p yedestal prosuvavsya dosit mlyavo Do pochatku 1884 roku tilki pochalosya betonuvannya fundamentu Misce dlya statuyi Svobodi v nyu jorkskij gavani zatverdzhene Aktom Kongresu 1877r bulo vibrano generalom Vilyamom Shermanom z urahuvannyam pobazhan samogo Bartoldi na ostrovi Bedlou de she z pochatku XIX stolittya stoyav fort u formi zirki Navesni 1885 roku pislya misyachnoyi podorozhi francuzkij vijskovij vitrilnik Izer dostaviv statuyu v Nyu Jorsku gavan Dlya perevezennya statuyu rozibrali na 350 chastin i spakuvali v 214 yashikiv Yiyi prava ruka z smoloskipom zakincheni ranishe vzhe eksponuvalisya na Vsesvitnij vistavci v Filadelfiyi v 1876 a potim u Medison Skver u Nyu Jorku Statuyu zibrali na yiyi novij pidstavi za chotiri misyaci Urochiste vidkrittya statuyi Svobodi na yakomu vistupiv prezident SShA Grover Klivlend vidbulosya 28 zhovtnya 1886 r u prisutnosti tisyach glyadachiv Yak francuzkij podarunok do storichnoyi richnici amerikanskoyi revolyuciyi vin zapiznivsya na desyat rokiv Novij KolosPlastina Novij Koloss Vseredini koroni statuyi U 1883 roci amerikanska poetesa Emma Lazarus napisala sonet en prisvyachenij statuyi Svobodi 20 rokiv potomu u 1903 vin buv vigraviruvanij na bronzovij plastini i prikriplenij na stini v muzeyi sho znahoditsya v p yedestali statuyi Znameniti ostanni ryadki Svobodi Keep ancient lands your storied pomp cries she With silent lips Give me your tired your poor Your huddled masses yearning to breathe free The wretched refuse of your teeming shore Send these the homeless tempest tossed to me I lift my lamp beside the golden door Ukrayinskij doslivnij pereklad Zalishte zemli starodavni hvalu stolit sobi Volaye movchki Dajte meni vtomlenij vash narod Vsih spraglih zithnuti vilno kinutih u nuzhdi Z tisnih beregiv gnanih bidnih i sirit Tak shlit yih bezdomnih i visnazhenih do mene Ya pidnimayu smoloskip mij bilya zolotih vorit Statuya yak pam yatnik kulturiIstoriya statuyi Svobodi i ostrova na yakomu vona stoyit ce istoriya zmin Statuya bula pomishena na granitnij p yedestal vseredini fortu Vud pobudovanogo do vijni 1812 stini yakogo vikladeni u formi zirki Sluzhba mayakiv SShA vidpovidala za obslugovuvannya statuyi do 1901 r Pislya 1901 cya misiya bula pokladena na vijskovij departament Prezidentskoyu postanovoyu vid 15 zhovtnya 1924 r fort Vud i statuya na jogo teritoriyi buv ogoloshenij nacionalnim pam yatnikom mezhi yakogo zbigalisya z kordonami fortu 28 zhovtnya 1936 na 50 richnomu yuvileyi vidkrittya statuyi prezident SShA Franklin Ruzvelt skazav Svoboda i mir rechi zhivi Shob voni prodovzhuvali isnuvati kozhne pokolinnya maye ohoronyati yih i vkladati v nih nove zhittya U 1933 r obslugovuvannya nacionalnogo pam yatnika bulo peredano Sluzhbi nacionalnih parkiv 7 veresnya 1937 plosha nacionalnogo pam yatnika bula zbilshena i poshirilasya na ves ostriv Bedlou yakij v 1956 r buv perejmenovanij v ostriv Svobodi 11 travnya 1965 r ostriv Ellis buv takozh peredanij Sluzhbi nacionalnih parkiv i stav chastinoyu nacionalnogo memorialu Statuya Svobodi U travni 1982 r prezident Ronald Rejgan doruchiv Li Yakokka ocholiti ruh privatnogo sektoru po restavraciyi statuyi Svobodi Na restavraciyu bulo zibrano 87 mln dolariv zavdyaki partnerstvu Sluzhbi nacionalnih parkiv ta korporaciyi Statuya Svobodi ostriv Ellis yakij stav uspishnim spivrobitnictvom derzhavnogo ta privatnogo sektoru v amerikanskij istoriyi U 1984 na pochatku robit z yiyi restavraciyi statuya Svobodi bula vnesena v Spisok Vsesvitnoyi spadshini YuNESKO 5 lipnya 1986 r vidrestavrovana statuya Svobodi bula znov vidkrita dlya vidviduvachiv pid chas Uyik endu Svobodi prisvyachenogo yiyi storichchyu Statuya i bezpekaStatuya i ostriv buli zakriti z 11 veresnya 2001 po 3 serpnya 2004 r vnaslidok teroristichnoyi ataki na Vsesvitnij torgovij centr 4 serpnya 2004 pam yatnik vidkrili ale sama statuya vklyuchayuchi koronu zalishalisya zakritoyu Na vnutrishnij karkas statuyi mozhna bulo glyanuti cherez prozoru stelyu p yedestalu I tudi i na oglyadovij majdanchik u p yedestali potrapiti mozhna bulo lishe z organizovanoyu ekskursiyeyu Sam dostup na ostriv suprovodzhuvavsya novimi obmezhennyami ta perevirkami z metoyu bezpeki Statuya i yiyi korona buli znovu vidkriti dlya ekskursij z 4 lipnya 2009 r Shodi na smoloskip yak i ranishe zakriti z 1916 roku Na vidviduvachiv Ostrova Svobodi i Statuyi dosi poshiryuyutsya obmezhennya u tomu chisli osobistij oglyad analogichnij perevirki bezpeki v aeroportah Vikoristannya zobrazhennyaOstriv Svobodi Buduchi nacionalnim simvolom Ameriki Statuya Svobodi neodnorazovo zobrazhalas na monetah i poshtovih markah Vpershe vona z yavilas na pam yatnih monetah u 1986 roci v oznamenuvannya svogo storichchya U 2001 roci v Nyu Jorku nadijshli v obig moneti pam yatnoyi seriyi Dvadcatip yaticentovih monet p yatdesyati shtativ Na zvorotnomu boci platinovih desyatidolarovih monet 1998 roku vikarbuvano golovu Svobodi Zobrazhennya Statuyi Svobodi z 2007 roku rozmishene na reversi odnodolarovih monet en SShA Na desyatidolarovih kupyurah 1996 2009 rokiv u viglyadi fonu prisutnij smoloskip Svobodi Zobrazhennya statuyi shiroko vikoristovuyutsya u simvolici regionalnih organizacij ta ustanov SShA U shtati Nyu Jork yiyi kontur buv na nomernih znakah transportnih zasobiv mizh 1986 ta 2000 rokami en profesijnij zhinochij basketbolnij klub sho vistupaye u Shidnij konferenciyi Zhinochoyi nacionalnoyi basketbolnoyi asociaciyi vikoristovuye im ya Statuyi u svoyij nazvi a yiyi zobrazhennya u svoyij emblemi Golova Svobodi zobrazhena na dodatkovij formi hokejnogo klubu NHL Nyu Jork Rejndzhers pochinayuchi z 1997 roku Nacionalna asociaciya studentskogo sportu dlya emblemi basketbolnogo cholovichogo finalu 1996 roku vikoristala simvolichne zobrazhennya statuyi V emblemi Libertarianskoyi partiyi SShA vikoristane stilizovane zobrazhennya smoloskipa Svobodi Golova Svobodi na poshtovij marci 1971 roku Statuya Svobodi na poshtovij marci 1974 roku Svoboda na odnodolarovij prezidentskij monetiStatuyi Svobodi v inshih mistahDokladnishe Latviya Riga Isnuye Statuya Svobodi v Rizi cilkom inshogo arhitekturnogo i skulpturnogo virishennya Ukrayina Lviv Centralna postat skulpturnoyi grupi avtorstva Leonarda Markoni rozmishenoyi na kupoli muzeyu etnografiyi budinok 15 na prospekti Svobodi sered lviv yan i gostej mista otrimala nazvu Statuya Svobodi I ce ne divno adzhe zhinocha postat trimaye v ruci smoloskip a na golovi maye promenistu koronu podibnu do nyu jorkskoyi Naspravdi zh skulpturna zhinka simvolizuye Oshadnist bo prikrashaye sporudu zbudovanu 1891 roku yak primishennya Galickoyi V radyanski chasi pro cyu kompoziciyu zhartuvali V SRSR navit Svoboda sidit Priblizno u 1982 1983 rr ruka zi smoloskipom vidlamalasya vpala i vbila zhinku Statuya stoyala bez ruki majzhe 15 rokiv Zaraz ruku vidnovleno yiyi prikripili do kupolu budinku sho vidno na foto Cholovicha Statuya Svobodi u misti Drogobich Na fasadi kolishnogo budinku Drogobickogo povitovogo starostva u stili neobaroko rozmishena dvometrova skulptura Statuyi Svobodi avtor nevidomij Na vidminu vid inshih mist drogobicka statuya svobodi cikava tim sho zobrazhaye ne zhinochu postat yak ce poshireno a cholovichu ogolenogo yunaka yakogo chastkovo prikrivaye shlejf tkanini yakij bucimto majorit u pravij ruci znahoditsya smoloskip z vognem a v livij buket sonyashnikiv poruch nogo sidyat diti kupidoni yaki razom zi statuyeyu roztashovani na stilizovanij skeli Za svoyim zovnishnim stilem drogobicka statuya maye viddalenu shozhist na skulpturi Apollona Za inshimi interpretaciyami mozhna bezposeredno v obrazi miscevoyi statuyi proglyadati boga sonyachnogo svitla Geliosa za chasiv Evripida Geliosa pochali ototozhnyuvati z Apollonom Uvagu zvertayemo na te sho v pravij ruci statuya trimaye buket kvitiv soncya sonyashniki Popri ce dlya mistyan dana skulptura zagalno vidoma yak Drogobicka Statuya Svobodi na fasadi Drogobickogo pedagogichnogo liceyu Uzhgorod Najmensha u sviti statuya Svobodi avtorom yakoyi ye skulptor Mihajlo Kolodko ta arhitektor Oleksandr Bezik rozmishena v misti Uzhgorod na parapeti Pishohidnogo mostu 30 santimetrova skulptura stvorena z iniciativi kerivnika kafedri turizmu Uzhgorodskogo nacionalnogo universitetu Fedora Shandora vilita z bronzi v misti Budapesht vagoyu 4 kg ye realno diyuchim mayakom na nesudohidnij richci Uzh de shoroku vidbuvayetsya zhartivlivi zmagannya Uzhgorodska regata Skulpturna zhinka simvolizuye lyubov zakarpatciv do vsogo nepovtornogo ta originalnogo ta ye najmenshoyu skulpturoyu statuyi Svobodi u sviti do togo zh diyuchim mayakom Rivne U misti Zdolbuniv Rivnenskoyi oblasti bilya zavodu Volin Cement znahoditsya zmenshena kopiya amerikanskoyi statuyi Svobodi Monument z yavivsya na tomu samomu misci de do 1990 roku stoyav pam yatnik Leninu Zavod Volin cement vhodit do grupi pidpriyemstv nimeckoyi kompaniyi Dyckerhoff AG Vstanovlennya kopij vidomih pam yatok u mistah de pracyuyut zavodi grupi ye tradiciyeyu ciyeyi kompaniyi U 1880 h rokah same Dyckerhoff vigrala tender na postachannya cementu dlya budivnictva fundamentu statuyi Svobodi v Nyu Jorku Franciya Parizh Najbilshe ekzemplyariv Statuyi Svobodi znahoditsya na yiyi batkivshini u Franciyi U Parizhi yih dvi Odna visotoyu 11 50 metri stoyit na Lebedinomu ostrovi fr Ile aux Cygnes Ce buv vzhe podarunok SShA u vidpovid na podarunok Franciyi Krim neyi v Lyuksemburzkomu sadu znahoditsya vlasne prototip Statuyi Svobodi menshogo rozmiru Same cej variant buv modellyu yaku vikoristav Bartoldi dlya statuyi podarovanoyi amerikancyam Na berezi Seni na mosti Alma znahoditsya takozh kopiya smoloskipa zi Statuyi Svobodi podarovana SShA Franciyi v 1986 roci Turisti inodi pomilkovo vvazhayut yiyi pam yatnikom princesi Diani yaka zaginula v tuneli pid mostom v 1997 roci Kolmar 4 lipnya 2004 r na chest 100 richchya z dnya smerti Frederika Ogyusta Bartoldi v jogo ridnomu misti Kolmar na shodi Franciyi provinciya Elzas bula vstanovlena zmenshena 12 metrova kopiya znamenitoyi statuyi Svobodi Vona bula stvorena na osnovi 128 santimetrovoyi modeli yaka zberigayetsya v muzeyi mista Kolmar Yaponiya Tokio Statuya Svobodi vstanovlena v Tokio Odajba GalereyaStatuya Svobodi na v Parizhi Franciya Statuya Svobodi v Lyuksemburzkomu sadu Parizha Franciya Monument Svobodi v Rizi Latviya Kopiya Statuyi svobodi na ostrovi Odajba Tokio na tli Yaponiya Skulpturna kompoziciya Oshadnist Svoboda Lviv prospekt Svobodi 15 Statuya Svobodi KolmarDiv takozhVerhnya Nyu Jorkska zatoka Spisok najvishih statuj svitu Boginya DemokratiyiPrimitkiRAMEAU 1987 d Track Q13421502 National Park Service Weekly List of Actions Taken on Properties 9 08 2017 through 9 14 2017 2017 d Track Q308439d Track Q65555014 Federal Register Washington D C Office of the Federal Register 1936 ISSN 0097 6326 2167 2520 d Track Q2402343d Track Q5440362 unspecified title doi 10 1061 CIEGAG 0000800 Structurae Ratingen 1998 d Track Q3791d Track Q1061861 Make Lists Not War 2013 d Track Q97309629 The Living New Deal d Track Q18127472 Nazva v oficijnomu anglomovnomu spisku Liberty Island island New York United States angl Encyclopedia Britannica Procitovano 9 sichnya 2014 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Statue of Liberty National Park Service 16 serpnya 2006 Arhiv originalu za 1 lipnya 2014 Procitovano 19 zhovtnya 2011 Wiesbadener Tagblatt 5 travnya 2010 Arhiv originalu za 29 lipnya 2013 Procitovano 11 lyutogo 2011 Arhiv originalu za 24 lipnya 2018 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 5 lipnya 2018 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 29 grudnya 2017 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 4 bereznya 2014 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 4 grudnya 2010 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 17 travnya 2013 Procitovano 23 lipnya 2018 Arhiv originalu za 17 travnya 2013 Procitovano 23 lipnya 2018 Axinn Mark October 28 2011 The Statue of Liberty after 125 years by LPNY Chair Mark Axinn Libertarian Party of the United States Arhiv originalu za 27 09 2007 Procitovano 02 08 2007 http tourinform org ua ru the news events 960 statuja svobody nedostupne posilannya z lipnya 2019 Turinform Zakarpattya http tsn ua video video novini statuya svobodi zamist pam yatnika leninu na rivnenschini html type 8 14 travnya 2015 u Wayback Machine TSN RivneLiteraturaBell James B Abrams Richard L 1984 In Search of Liberty The Story of the Statue of Liberty and Ellis Island Garden City New York Doubleday amp Co ISBN 978 0 385 19624 6 Harris Jonathan 1985 A Statue for America The First 100 Years of the Statue of Liberty New York City Four Winds Press a division of Macmillan Publishing Company ISBN 978 0 02 742730 1 Hayden Richard Seth Despont Thierry W 1986 Restoring the Statue of Liberty New York City McGraw Hill Book Company ISBN 978 0 07 027326 9 Khan Yasmin Sabina 2010 Enlightening the World The Creation of the Statue of Liberty Ithaca New York Cornell University Press ISBN 978 0 8014 4851 5 Moreno Barry 2000 The Statue of Liberty Encyclopedia New York City Simon amp Schuster ISBN 978 0 7385 3689 7 Sutherland Cara A 2003 The Statue of Liberty New York City Barnes amp Noble Books ISBN 978 0 7607 3890 0 A Giant s Task Cleaning Statue of Liberty Popular Mechanics February 1932 7 sichnya 2017 u Wayback Machine PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Statuya Svobodi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Statue of Liberty Statue of Liberty National Monument 31 lipnya 2014 u Wayback Machine angl Statue of Liberty Ellis Island Foundation 30 sichnya 2021 u Wayback Machine angl A Giant s Task Cleaning Statue of Liberty Popular Mechanics February 1932 7 sichnya 2017 u Wayback Machine angl Views from the webcams affixed to the Statue of Liberty 18 lyutogo 2013 u Wayback Machine vebkameri Made in Paris The Statue of Liberty 1877 1885 19 sichnya 2021 u Wayback Machine istorichni svitlini