Зо́шит, також зши́ток — один із паперових носіїв інформації, зшиті між собою кілька паперових аркушів, що утворюють тонку книжечку. Зазвичай формат зошиту дорівнює четвертій частині друкарського стандартного аркуша.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TlM4MU9DOGxSREFsT1RjbFJEQWxRakFsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1WHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0T0NWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0Y4d01EYzNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBdVh5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTUNWQ09GOHdNRGMzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Зошит в друкарській практиці — декілька аркушів з надрукованим текстом або зображенням, складених (зфальцованих декілька разів) для отримання певного розміру й підібраних для отримання необхідної кількості сторінок у зошиті (найчастіше 32). Зошити, у свою чергу, збирають (зшивають) у книжковий блок.
На одній сторінці в шкільному арифметичному зошиті 1320 повних клітинок (згідно ДСТ 12063-89 та ДСТУ 4736:2007 розмір аркуша — 170×205 мм; за ідеальних умов друку та обрізки на сторінку могло б вміститися 1394 клітинки).
Загальні відомості
Здебільшого зошити застосовуються в школах та інших навчальних закладах.
На задній титульній сторінці зошита написано кількість аркушів, можлива кількість — 12, 18, 24, 36, 48, 60 або 96 аркушів. Аркуші зошитів бувають різних типів, чисті (без позначки рядків), у лінійку, в клітинку, у косу лінійку.
На деяких зошитах є таблиця множення, абетка або інші довідкові матеріали для допомоги учням. Зазвичай на останній сторінці зошитів зазначають паперову фабрику, видавництво, іноді місто виробництва продукції.
Типова конструкція зошита
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDBScGVHOXVMVlJwWTI5dVpHVnlaMjloTFVGemMyOXlkR1ZrTFZCbGJtTnBiSE11YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVScGVHOXVMVlJwWTI5dVpHVnlaMjloTFVGemMyOXlkR1ZrTFZCbGJtTnBiSE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У зошиті декілька аркушів паперу поєднані з обкладинкою за допомогою клею, нитками або металевими скріпами, іноді тонким спіральним дротом. Кількість аркушів буває різною, але ця кількість теж нині стандартизована — 12, 18, 24, 48, 60, 96 тощо.
Зошит має дещо спільне з брошурою. На відміну від брошури (що вже пройшла процес друку і висвітлює якусь невелику тему), щойно виготовлений зошит залишений чистим, незаповненим ніякою інформацією.
Найбільшим накладом виготовляють учнівські зошити. Ними користуються школярі початкової, середньої та вищих шкіл. Зазвичай використовують увесь спектр зошитів від 12 до 96 аркушів у відповідності до завдань. У деяких школах вчителі проводять конкурси на найкращий учнівський зошит без виправлень і бруду. Як антитеза на виставку може потрапити також і погано використаний і забруднений зошит неохайного учня.
Друкарські фірми відмовились від спрощених форм обкладинок. Запропоновані різноманітні форми друку і обробки обкладинок — фактурні, ламіновані, орнаментальні і сюжетні, виготовлені за допомогою комп'ютерних технологій.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDFOMWJXVnlhV0Z1WHpJMmRHaGZZMTlCWkdGaUxtcHdaeTh5TURCd2VDMVRkVzFsY21saGJsOHlOblJvWDJOZlFXUmhZaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDBKaFlubHNiMjVwWVc1ZkxWOVRkVzFsY21saGJsOVVaVzF3YkdWZlNIbHRibDh0WDFkaGJIUmxjbk5mTkRneE9EQXlYeTFmVm1sbGQxOUJMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFDWVdKNWJHOXVhV0Z1WHkxZlUzVnRaWEpwWVc1ZlZHVnRjR3hsWDBoNWJXNWZMVjlYWVd4MFpYSnpYelE0TVRnd01sOHRYMVpwWlhkZlFTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Зошит не завжди мав сучасну паперову і стандартизовану форму, пройшовши довгий шлях пошуків і удосконалень вартісних і дешевих матеріалів для запису інформації. Серед них і папірус, від якого походить і українська назва паперу.
- Як носія інформації первісно використовували стіни печер, де збережені малюнки пращурів людей.
- Шумерська держава, небагата рослинами і природними копалинами, як носія інформації використовувала вологі глиняні коржі-таблички. Цей засіб отримав поширення близько 5 тисячоліть тому.
Після сушки чи випалення таблички набували довготривалості. Під час археологічних розкопок знайдені цілі «бібліотеки» шумерських і вавилонських глиняних табличок. Вони мали значне поширення через доступність і дешевизну сировини для тогочасного письма. Лише важливі царські накази або міждержавні угоди висікали на кам'яних стелах чи навіть скелях, що зробило їх унікальними письмовими джерелами. Обидві сировини (глина і камінь) мали власні недоліки, серед яких і значна вага носіїв.
- У Стародавньому Єгипті також поширення мали висікання рельєфів, малюнків і написів на кам'яних стінах храмів, обелісках і стелах, ігноруючи трудомісткість засобу, перекладеного на плечі небагатих художників і писарів.
Але пошук дешевого і легкого за вагою носія продовжився. Ним став віднайдений папірус. Початок виготовлення перших папірусів датують початком третього тисячоліття до н.е. Як сировину використовували трав'янисту рослину папірус. Стебла рослини обробляли і склеювали в сувої. Сувої були легкі і надали можливість створення довгих текстів, обмежених лише довжиною самого сувою. Рослину вважали царською, позаяк жмут її листя нагадував єгиптянам промені бога-Сонця, а трикутний стовбур рослини — силует піраміди. Від єгипетського слова «папірус» пізніше були утворені національні назви паперу: papier — у французів, Papier — німців, paper — в англійській мові, papel — в іспанській, папір — в українській.
Папірусні сувої мали власні недоліки: з часом вони помітно темніли і розпадались на фрагменти.
- Південні народи Європи почали використовувати для письма керамічні черепки, кістяні таблиці, смужки розкатаного свинцю.
Сьомим століттям до н. е. датують появу дерев'яних дощечок (одної, двох, чотирьох), вкритих воском. Написи робили гострим вістрям тонкої палички-стиля (також відомого як «писало»). Плаский зворотний кінець писала використовували для знищення непотрібного напису. Цей засіб був зручний для учнівських вправ і як аналог блокноту чи книжки для нотаток. Але він не годився для тривалого збереження текстів. Для їх збереження використовували єгипетські папіруси та пергамент, особливим засобом оброблених шкір тварин. Цей засіб, можливо, віднайдений у стародавній Персії, де користувались дефтером — обробленими і висушеними шкірами тварин, що не темніли з часом і не ламались. Пізніше дефтер мав поширення в грецькій державі Пергам, звідки був запозичений і європейцями. Пергамент дозволяв зберігати тексти досить довго, але мав трудомістку технологію виготовлення і не годився для масового використання. Тим не менше означені засоби носіїв письма мали поширення і зберегли власне значення впродовж європейського Середньовіччя, перейшовши від язичницьких античних цивілізацій до цивілізацій християнських.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDA5dVptbHRMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFQYm1acGJTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- У Новгородській державі мав поширення власний варіант сировини для масового письма — бересту. Берестяні грамоти, легкі і дешеві, непогано виконували роль носія тимчасової інформації, а також годилися як для учнівських вправ, так і для листування. Віднайдені і досліджені берестяні грамоти відкрили науковцям і історикам середини 20 ст. маловідомий світ побуту стародавніх новгородців, не збережений ні в літописах, ні в пергаментних рукописах.
- Власні носії інформації мали і стародавні держави Сходу.
«Зошитами» там слугували пласкі кістки тварин, шовк, бамбукові пластини, висушене листя пальм. Всі мали недоліки — шовк був досить дорогим, листя пальм горіли чи розпадались на шматки, «зошити» з бамбукових пластин були важкі, а їхні скріпи-мотузки перетирались від частого застосування.
- Винахід паперу пов'язаний з Китайською імперією.
Завдання знайти легкий матеріал для письма і малювання надав імператор Лю Чжао. Пошуки тривали, допоки чиновник Цай Лунь не підгледів засіб виготовлення гнізд . Комахи використовували деревину, яку довго жували та склеювали власною слиною. Після висихання сировина ставала папером, легким і досить тривким. Технологія, запозичена у паперових ос, була використана в Китаї для виробництва нового матеріалу — паперу від 105 року нашої ери. Згодом винайшли різновиди паперу, від легкого і гідного всмоктувати багато рідин до твердих сортів, гідних слугувати ширмами чи навіть стінами в домівках японців.
- З кінця 14 ст. в країнах Західної Європи поширилося використання паперових млинів. Дешевий матеріал почали використовувати для друку книг і він витіснив всі інші. Згодом школи і університети Європи отримали дешеві книги і дешеві паперові зошити, що полегшило навчальні і наукові процеси.
Кінцем 14 ст. датують також появу нового роду мистецтва — гравюри на папері — найпізнішого серед інших. Західноєвропейська гравюра одразу отримала дешевий та простий матеріал, надзвичайно легкий для друку та розповсюдження.
Вибраний перелік виробників зошитів
- Понінківська картонно-паперова фабрика (раніше ВАТ «Понінківський КПК»), смт. Понінки, Хмельницька область
- Одеська книжна фабрика
- Видавництво «Поділля», Вінницька область, смт. Літин, вул. Богдана Хмельницького,87
- Київська фабрика технічного паперу і картону
- Фабрика «Светоч» ЛПО «Бумага»
- Добрушская бумажная фабрика «Герой труда»
- Каменногорская бумажная фабрика
- Бумажная фабрика им. Ю.Янониса, г. Каунас, Литовская ССР
- Видавництво «Школярик», м. Тернопіль.
- ТОВ. "Фірма "Графіка ", м. Дніпропетровськ, вул. Шинна, 8
- Львівська фабрика паперово-білових виробів «Бібльос», м. Львів, ул. Японська, 7.
Джерела
- «История бумажного листа» // «Наука и жизнь». — 2009. — № № 12.
- Michael Rutschky: Vor dem Schreiben. Über Notizkalender. In: Merkur 56,6 (2002), S. 480—493.
- Свєшников І. К. «Звенигородські грамоти на бересті» // Дзвін, 1990, № 6;
- Німчук В. В. «Берестяні грамоти на Україні» // Мовознавство, 1992, № 6.
- Черепнин Л. В. «Новгородские берестяные грамоты как исторический источник». — М., 1969.
- Янин В. Л. «Я послал тебе бересту…» — М., 1965 (3-е изд., М., 1998).
Примітки
- Зошит // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Зшиток // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- ж «Наука и жизнь», № 12, 2009, ст. «История бумажного листа»
- . Видавництво "Поділля" (укр.). Архів оригіналу за 6 листопада 2019. Процитовано 6 листопада 2019.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Зошит |
Див. також
- Папірус
- Стиль (писальний прилад)
- Пергамент
- Рукопис
- Берестяні грамоти
- Друкарня
- Інкунабула
- Стародрук
- Блокнот
- Книга (паперова)
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (січень 2011) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zo shit takozh zshi tok odin iz paperovih nosiyiv informaciyi zshiti mizh soboyu kilka paperovih arkushiv sho utvoryuyut tonku knizhechku Zazvichaj format zoshitu dorivnyuye chetvertij chastini drukarskogo standartnogo arkusha Zoshiti i kancelyarske priladdya Zoshit v drukarskij praktici dekilka arkushiv z nadrukovanim tekstom abo zobrazhennyam skladenih zfalcovanih dekilka raziv dlya otrimannya pevnogo rozmiru j pidibranih dlya otrimannya neobhidnoyi kilkosti storinok u zoshiti najchastishe 32 Zoshiti u svoyu chergu zbirayut zshivayut u knizhkovij blok Na odnij storinci v shkilnomu arifmetichnomu zoshiti 1320 povnih klitinok zgidno DST 12063 89 ta DSTU 4736 2007 rozmir arkusha 170 205 mm za idealnih umov druku ta obrizki na storinku moglo b vmistitisya 1394 klitinki Zagalni vidomostiZdebilshogo zoshiti zastosovuyutsya v shkolah ta inshih navchalnih zakladah Na zadnij titulnij storinci zoshita napisano kilkist arkushiv mozhliva kilkist 12 18 24 36 48 60 abo 96 arkushiv Arkushi zoshitiv buvayut riznih tipiv chisti bez poznachki ryadkiv u linijku v klitinku u kosu linijku Na deyakih zoshitah ye tablicya mnozhennya abetka abo inshi dovidkovi materiali dlya dopomogi uchnyam Zazvichaj na ostannij storinci zoshitiv zaznachayut paperovu fabriku vidavnictvo inodi misto virobnictva produkciyi Tipova konstrukciya zoshitaU zoshiti dekilka arkushiv paperu poyednani z obkladinkoyu za dopomogoyu kleyu nitkami abo metalevimi skripami inodi tonkim spiralnim drotom Kilkist arkushiv buvaye riznoyu ale cya kilkist tezh nini standartizovana 12 18 24 48 60 96 tosho Zoshit maye desho spilne z broshuroyu Na vidminu vid broshuri sho vzhe projshla proces druku i visvitlyuye yakus neveliku temu shojno vigotovlenij zoshit zalishenij chistim nezapovnenim niyakoyu informaciyeyu Najbilshim nakladom vigotovlyayut uchnivski zoshiti Nimi koristuyutsya shkolyari pochatkovoyi serednoyi ta vishih shkil Zazvichaj vikoristovuyut uves spektr zoshitiv vid 12 do 96 arkushiv u vidpovidnosti do zavdan U deyakih shkolah vchiteli provodyat konkursi na najkrashij uchnivskij zoshit bez vipravlen i brudu Yak antiteza na vistavku mozhe potrapiti takozh i pogano vikoristanij i zabrudnenij zoshit neohajnogo uchnya Drukarski firmi vidmovilis vid sproshenih form obkladinok Zaproponovani riznomanitni formi druku i obrobki obkladinok fakturni laminovani ornamentalni i syuzhetni vigotovleni za dopomogoyu komp yuternih tehnologij Zoshit 1930 r viroblenij u SShA Zoshit poyednanij z bloknotom pid odnoyu obkladinkoyu i peretvorenij na chernetku z malyunkami Yaponskij zoshit dlya notatok Obkladinki zoshitiv vikonani za dopomogoyu komp yuternih tehnologij IstoriyaShumerskij klinopis 24 stolittya do n e Zapis shumerskogo gimnu Do 1800 r do n e Hudozhnij muzej Volters SShA Zoshit ne zavzhdi mav suchasnu paperovu i standartizovanu formu projshovshi dovgij shlyah poshukiv i udoskonalen vartisnih i deshevih materialiv dlya zapisu informaciyi Sered nih i papirus vid yakogo pohodit i ukrayinska nazva paperu Yak nosiya informaciyi pervisno vikoristovuvali stini pecher de zberezheni malyunki prashuriv lyudej Shumerska derzhava nebagata roslinami i prirodnimi kopalinami yak nosiya informaciyi vikoristovuvala vologi glinyani korzhi tablichki Cej zasib otrimav poshirennya blizko 5 tisyacholit tomu Pislya sushki chi vipalennya tablichki nabuvali dovgotrivalosti Pid chas arheologichnih rozkopok znajdeni cili biblioteki shumerskih i vavilonskih glinyanih tablichok Voni mali znachne poshirennya cherez dostupnist i desheviznu sirovini dlya togochasnogo pisma Lishe vazhlivi carski nakazi abo mizhderzhavni ugodi visikali na kam yanih stelah chi navit skelyah sho zrobilo yih unikalnimi pismovimi dzherelami Obidvi sirovini glina i kamin mali vlasni nedoliki sered yakih i znachna vaga nosiyiv U Starodavnomu Yegipti takozh poshirennya mali visikannya relyefiv malyunkiv i napisiv na kam yanih stinah hramiv obeliskah i stelah ignoruyuchi trudomistkist zasobu perekladenogo na plechi nebagatih hudozhnikiv i pisariv Ale poshuk deshevogo i legkogo za vagoyu nosiya prodovzhivsya Nim stav vidnajdenij papirus Pochatok vigotovlennya pershih papirusiv datuyut pochatkom tretogo tisyacholittya do n e Yak sirovinu vikoristovuvali trav yanistu roslinu papirus Stebla roslini obroblyali i skleyuvali v suvoyi Suvoyi buli legki i nadali mozhlivist stvorennya dovgih tekstiv obmezhenih lishe dovzhinoyu samogo suvoyu Roslinu vvazhali carskoyu pozayak zhmut yiyi listya nagaduvav yegiptyanam promeni boga Soncya a trikutnij stovbur roslini siluet piramidi Vid yegipetskogo slova papirus piznishe buli utvoreni nacionalni nazvi paperu papier u francuziv Papier nimciv paper v anglijskij movi papel v ispanskij papir v ukrayinskij Papirusni suvoyi mali vlasni nedoliki z chasom voni pomitno temnili i rozpadalis na fragmenti Pivdenni narodi Yevropi pochali vikoristovuvati dlya pisma keramichni cherepki kistyani tablici smuzhki rozkatanogo svincyu Somim stolittyam do n e datuyut poyavu derev yanih doshechok odnoyi dvoh chotiroh vkritih voskom Napisi robili gostrim vistryam tonkoyi palichki stilya takozh vidomogo yak pisalo Plaskij zvorotnij kinec pisala vikoristovuvali dlya znishennya nepotribnogo napisu Cej zasib buv zruchnij dlya uchnivskih vprav i yak analog bloknotu chi knizhki dlya notatok Ale vin ne godivsya dlya trivalogo zberezhennya tekstiv Dlya yih zberezhennya vikoristovuvali yegipetski papirusi ta pergament osoblivim zasobom obroblenih shkir tvarin Cej zasib mozhlivo vidnajdenij u starodavnij Persiyi de koristuvalis defterom obroblenimi i visushenimi shkirami tvarin sho ne temnili z chasom i ne lamalis Piznishe defter mav poshirennya v greckij derzhavi Pergam zvidki buv zapozichenij i yevropejcyami Pergament dozvolyav zberigati teksti dosit dovgo ale mav trudomistku tehnologiyu vigotovlennya i ne godivsya dlya masovogo vikoristannya Tim ne menshe oznacheni zasobi nosiyiv pisma mali poshirennya i zberegli vlasne znachennya vprodovzh yevropejskogo Serednovichchya perejshovshi vid yazichnickih antichnih civilizacij do civilizacij hristiyanskih Malyunki hlopchika Onfima na beresti U Novgorodskij derzhavi mav poshirennya vlasnij variant sirovini dlya masovogo pisma berestu Berestyani gramoti legki i deshevi nepogano vikonuvali rol nosiya timchasovoyi informaciyi a takozh godilisya yak dlya uchnivskih vprav tak i dlya listuvannya Vidnajdeni i doslidzheni berestyani gramoti vidkrili naukovcyam i istorikam seredini 20 st malovidomij svit pobutu starodavnih novgorodciv ne zberezhenij ni v litopisah ni v pergamentnih rukopisah Vlasni nosiyi informaciyi mali i starodavni derzhavi Shodu Zoshitami tam sluguvali plaski kistki tvarin shovk bambukovi plastini visushene listya palm Vsi mali nedoliki shovk buv dosit dorogim listya palm gorili chi rozpadalis na shmatki zoshiti z bambukovih plastin buli vazhki a yihni skripi motuzki peretiralis vid chastogo zastosuvannya Vinahid paperu pov yazanij z Kitajskoyu imperiyeyu Zavdannya znajti legkij material dlya pisma i malyuvannya nadav imperator Lyu Chzhao Poshuki trivali dopoki chinovnik Caj Lun ne pidglediv zasib vigotovlennya gnizd Komahi vikoristovuvali derevinu yaku dovgo zhuvali ta skleyuvali vlasnoyu slinoyu Pislya visihannya sirovina stavala paperom legkim i dosit trivkim Tehnologiya zapozichena u paperovih os bula vikoristana v Kitayi dlya virobnictva novogo materialu paperu vid 105 roku nashoyi eri Zgodom vinajshli riznovidi paperu vid legkogo i gidnogo vsmoktuvati bagato ridin do tverdih sortiv gidnih sluguvati shirmami chi navit stinami v domivkah yaponciv Z kincya 14 st v krayinah Zahidnoyi Yevropi poshirilosya vikoristannya paperovih mliniv Deshevij material pochali vikoristovuvati dlya druku knig i vin vitisniv vsi inshi Zgodom shkoli i universiteti Yevropi otrimali deshevi knigi i deshevi paperovi zoshiti sho polegshilo navchalni i naukovi procesi Kincem 14 st datuyut takozh poyavu novogo rodu mistectva gravyuri na paperi najpiznishogo sered inshih Zahidnoyevropejska gravyura odrazu otrimala deshevij ta prostij material nadzvichajno legkij dlya druku ta rozpovsyudzhennya Vibranij perelik virobnikiv zoshitivPoninkivska kartonno paperova fabrika ranishe VAT Poninkivskij KPK smt Poninki Hmelnicka oblast Odeska knizhna fabrika Vidavnictvo Podillya Vinnicka oblast smt Litin vul Bogdana Hmelnickogo 87 Kiyivska fabrika tehnichnogo paperu i kartonu Fabrika Svetoch LPO Bumaga Dobrushskaya bumazhnaya fabrika Geroj truda Kamennogorskaya bumazhnaya fabrika Bumazhnaya fabrika im Yu Yanonisa g Kaunas Litovskaya SSR Vidavnictvo Shkolyarik m Ternopil TOV Firma Grafika m Dnipropetrovsk vul Shinna 8 Lvivska fabrika paperovo bilovih virobiv Biblos m Lviv ul Yaponska 7 Dzherela Istoriya bumazhnogo lista Nauka i zhizn 2009 12 Michael Rutschky Vor dem Schreiben Uber Notizkalender In Merkur 56 6 2002 S 480 493 Svyeshnikov I K Zvenigorodski gramoti na beresti Dzvin 1990 6 Nimchuk V V Berestyani gramoti na Ukrayini Movoznavstvo 1992 6 Cherepnin L V Novgorodskie berestyanye gramoty kak istoricheskij istochnik M 1969 Yanin V L Ya poslal tebe berestu M 1965 3 e izd M 1998 PrimitkiZoshit Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Zshitok Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 zh Nauka i zhizn 12 2009 st Istoriya bumazhnogo lista Vidavnictvo Podillya ukr Arhiv originalu za 6 listopada 2019 Procitovano 6 listopada 2019 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu ZoshitDiv takozhPapirus Stil pisalnij prilad Pergament Rukopis Berestyani gramoti Drukarnya Inkunabula Starodruk Bloknot Kniga paperova Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin sichen 2011